Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# SKS 28. ekspedīcija[labot | labot pirmkodu]

| SKS 28. ekspedīcija |
| --- |
| *Экспедиция МКС-28*, *Expedition 28* |
| Kosmosa kuģis: | Sojuz TMA-21, Sojuz TMA-02M |
| Apkalpe: | 3 / 6 |
| Sākums: | 23.05.2011. |
| Beigas: | 16.09.2011. |
| Ilgums: |  |
| Apkalpes attēls |
|  no kreisās: Furukava, Fosums, Gērens, Samokutjajevs, Volkovs, Borisenko |
| Saistītās misijas |
|

| Iepriekšējā | Nākamā |
| --- | --- |
| SKS-27 | SKS-29 |

 |

**SKS 28. ekspedīcija** (krievu: *Экспедиция МКС-28*; angļu: *Expedition 28* jeb *ISS-28*) bija Krievijas, ASV un Japānas kosmonautu ekspedīcija Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS).

## Apkalpe

| Amats | Periods | Kosmonauts | Lid. pēc skaita | Valsts / organizācija | Kosmosa kuģis / misija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| augšup | lejup |
| komandieris | 23.05.2011. — 16.09.2011. | Andrejs Borisenko (*Андрей Иванович Борисенко*) | 1. |  Krievija Roskosmos | Sojuz TMA-21 |
| lidojuma inženieris 1 | 23.05.2011. — 16.09.2011. | Aleksandrs Samokutjajevs (*Александр Михайлович Самокутяев*) | 1. |  Krievija Roskosmos | Sojuz TMA-21 |
| lidojuma inženieris 2 | 23.05.2011. — 16.09.2011. | Ronalds Gērens (*Ronald John Garan*) | 2. |  ASV NASA | Sojuz TMA-21 |
| lidojuma inženieris 3 | 23.05.2011. — 09.06.2011. | – |
| 09.06.2011. — 16.09.2011. | Sergejs Volkovs (*Сергей Александрович Волков*) | 2. |  Krievija Roskosmos | Sojuz TMA-02M |
| lidojuma inženieris 4 | 23.05.2011. — 09.06.2011. | – |
| 09.06.2011. — 16.09.2011. | Maikls Fosums (*Michael E. Fossum*) | 3. |  ASV NASA | Sojuz TMA-02M |
| lidojuma inženieris 5 | 23.05.2011. — 09.06.2011. | – |
| 09.06.2011. — 16.09.2011. | Satoši Furukava (*Furukawa Satoshi*) | 1. |  Japāna JAXA | Sojuz TMA-02M |

Sākotnēji *Sojuz TMA-21* atgriešanās uz zemi bija paredzēta 8. septembrī, bet 24. augusta Progress M-12M avārijas dēļ kosmonautu uzturēšanās stacijā tika pagarināta par nedēļu.

## Ārējās saites

* 28. ekspedīcija NASA mājas lapā Arhivēts 2011. gada 5. augustā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
* 28./29. ekspedīcija Energija mājas lapā Arhivēts 2012. gada 15. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē. (krieviski)
# Romans Romaņenko

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Romans Romaņenko Роман Юрьевич Романенко |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1971. gada 9. augustā (54 gadi) Ščolkovā,  PSRS |
| Pilsonība |  Krievija |
| Vecāki | Jurijs Romaņenko Aļeftina Romaņenko |
| Dzīvesbiedre | Juļija Romaņenko (Daņilovskaja) |
| Bērni | dēls |

 |
|

| Kosmonauta informācija |
| --- |
| Roskosmos kosmonauts |
| Kosmosā pavadītais laiks | 333 d 10 h 59 min |
| Iesaukums | 1997. |
| Misija(s) | 1. SKS-20, SKS-21 2. SKS-34, SKS-35 |
| Kosmosa kuģi | Sojuz TMA-15, Sojuz TMA-07M |
|  |

 |
|

| Militārais dienests |
| --- |
| Valsts |  Krievija |
| Struktūra | Gaisa spēki |
| Izglītība | Čerņigovas lidotāju skola |

 |

**Romans Romaņenko** (*Роман Юрьевич Романенко*, dzimis 1971. gada 9. augustā) ir Krievijas kosmonauts, gaisa spēku virsnieks. Viņa tēvs ir PSRS bijušais kosmonauts Jurijs Romaņenko.

Romana Romaņenko pirmais lidojums kosmosā notika 2009. gadā, esot SKS 20. un 21. ekspedīcijas pamatsastāvā. Stacijā viņš strādāja no maija līdz novembrim.

Otrais kosmiskais lidojums sākās 2012. gada decembrī, esot kosmosa kuģa Sojuz TMA-07M komandierim. Viņš bija SKS 34. un 35. ekspedīcijas sastāvā. Uz zemi atgriezās 2013. gada maijā.

2014. gada 22. aprīlī Romaņenko un Sergeju Zaļotinu medicīnas komisija nolēma nepielaist pie speciālajiem treniņiem, gatavojoties kosmiskajam lidojumam.

## Atsauces
# Mārsili[labot | labot pirmkodu]

| Mārsili *Thymus* |
| --- |
| Parastais mārsils (*Thymus vulgaris*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Panātru rinda (*Lamiales*) |
| Dzimta | Lūpziežu dzimta (*Lamiaceae*) |
| Apakšdzimta | Kaķumētru apakšdzimta (*Nepetoideae*) |
| Cilts | Mētru cilts (*Mentheae*) |
| Ģints | Mārsili (*Thymus*) |
|  |
|  **Mārsili Vikikrātuvē** |

**Mārsili** (*Thymus*) ir lūpziežu dzimtas augu ģints, kurā ir apvienotas aptuveni 350 sugas. Latvijā ir sastopamas divas sugas: mazais mārsils (*Thymus serpyllum*) un lielais mārsils (*Thymus ovatus*). Plaši tiek kultivēts parastais mārsils (*Thymus vulgaris*).

## Atsauces
# 898. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 0. tūkstošgade
* **1. tūkstošgade 2. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 8. gadsimts
* **9. gadsimts 10. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 880 – 889
* **890 – 899 900 – 909
 |
| **Gadi:** | * 895
* 896
* 897
* **898 899
* 900
* 901
 |

898. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 898 *DCCCXCVIII* |
| Ab urbe condita | 1651 |
| Armēņu kalendārs | 347 ԹՎ ՅԽԷ |
| Asīriešu kalendārs | 5648 |
| Bahāju kalendārs | −946 — −945 |
| Bengāliešu kalendārs | 305 |
| Berberu kalendārs | 1848 |
| Budistu kalendārs | 1442 |
| Birmiešu kalendārs | 260 |
| Bizantiešu kalendārs | 6406—6407 |
| Ķīniešu kalendārs | 丁巳年 (Uguns čūska) 3594 vai 3534     *— līdz —* 戊午年 (Zemes zirgs) 3595 vai 3535 |
| Koptu kalendārs | 614—615 |
| Etiopu kalendārs | 890—891 |
| Ebreju kalendārs | 4658—4659 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 954—955 |
|  - *Shaka Samvat* | 820—821 |
|  - *Kali Juga* | 3999—4000 |
| Holocēna kalendārs | 10898 |
| Igbo kalendārs | −102 — −101 |
| Irānas kalendārs | 276—277 |
| Islāma kalendārs | 284—285 |
| Jūlija kalendārs | 898 *DCCCXCVIII* |
| Korejas kalendārs | 3231 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**898. gads** (DCCCXCVIII) bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

* Teritoriju mūsdienu Ļvivas apgabalā Ukrainā ieņēma maģāri.
* Pirmo reizi minēta Ukrainas pilsēta Haliča.
* Boloņa pievienojās Itālijas karalistei.
# Frīdrihs Vilhelms I Hoencollerns (kūrfirsts)

| **Frīdrihs Vilhelms IFriedrich Wilhelm I* |
| --- |
| Frīdrihs Vilhelms I 1650/1651. gadā |
|  |
|  |
|
Brandenburgas kūrfirsts un Prūsijas hercogs |
|  |
| **Amatā** 1640. gada 1. decembrī — 1688. gada 29. aprīlī |
| Priekštecis |
Georgs Vilhelms |
| Pēctecis |
Frīdrihs III |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1620. gada 16. februārī Kellne, Brandenburgas kūrfirste (tagad Berlīnes daļa,  Vācija) |
| Miršanas dati |
1688. gada 29. aprīlī Potsdama, Brandenburgas kūrfirste (tagad  Vācija) |
| Apglabāts |
Berlīnes doms, Berlīne,  Vācija |
| Dinastija |
Hoencollerni |
| Tēvs |
Georgs Vilhelms |
| Māte |
Pfalcas Elizabete Šarlote (Pfalcas-Zimmernas dinastija) |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
1. Nasavas Luīze Henriete (Oranžas-Nasavas dinastija) 2. Šlēzvigas-Holšteinas-Zonderburgas-Gliksburgas Sofija Doroteja (Gliksburgas dinastija) |
| Bērni |
5 dēli un meita no pirmās laulības, 4 dēli un 3 meitas no otrās laulības, to skaitā Frīdrihs I, Brandenburgas Elizabete Sofija (Frīdriha Kazimira Ketlera sieva) |
| Reliģija |
kalvinisms |
| Paraksts |  |

**Frīdrihs Vilhelms I** (vācu: *Friedrich Wilhelm I*; dzimis 1620. gada 16. februārī, miris 1688. gada 29. aprīlī), saukts arī par **Lielo kūrfirstu** (*Der Große Kurfürst*), bija Hoencollernu dinastijas Brandenburgas-Prūsijas valdnieks. Brandenburgas kūrfirsts no 1640. gada līdz savai nāvei 1688. gadā un vienlaikus arī Prūsijas hercogs, Klēves hercogs un Markas grāfs. Kā Prūsijas hercogs līdz 1660. gadam bija Polijas—Lietuvas ūnijas vasalis.

Tēvs — Brandenburgas kūrfirsts Georgs Vilhelms. Atšķirībā no tēva neveiksmīgās politikas Frīdrihs Vilhelms I veica reformas valstī, Brandenburga-Prūsija nostiprinājās, kas ļāva Frīdriha Vilhelma I dēlam kļūt par Prūsijas karali. Pats būdams kalvinists, ievēroja reliģisko toleranci. 1685. gadā izdeva Potsdamas ediktu, kurā aicināja vajātos hugenotus apmesties Brandenburgā. Atbalstīja tirdzniecību. Veicināja ceļu un kanālu izbūvi. Iesaistījās Otrajā Ziemeļu karā, kura rezultātā Prūsijas hercogiste kļuva par suverēnu valsti.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Frīdrihs Vilhelms I Hoencollerns.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Zamosca

| Zamosca  |
| --- |
| pilsēta |
| *Zamość* |
|  |
| Zamoscas rātsnams |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| ZamoscaRādīt kartē "Polija"ZamoscaRādīt kartē "Ļubļinas vojevodiste" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Polija |
| Vojevodiste |
Ļubļinas vojevodiste |
| Apriņķis |
pilsēta ar apriņķa tiesībām |
| Pilsētas tiesības |
1580 |
| Platība |
|  • Kopējā |
30,34 km2 |
| Iedzīvotāji
(2021) |
|  • kopā |
60 148 |
|  • blīvums |
2 195,6/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Mājaslapa | www.zamosc.pl |
|  |
|
UNESCO Pasaules mantojuma objekts |
| *Oficiālais nosaukums: Zamoscas vecpilsēta* |
| Tips |
Kultūra |
| Kritērijs |
iv |
| Iekļauts |
1992 (16. sesija) |
| Aizsardzības nr. |
564 |
| Valsts |  Polija |
| Platība |
75,04 ha |
| Buferzona |
214,92 ha |
|  |
|  **Zamosca Vikikrātuvē** |

**Zamosca** (poļu: *Zamość*) ir pilsēta Polijas austrumos, Ļubļinas vojevodistē, apmēram 60 km no Ukrainas robežas. Saukta arī par "renesanses pērli" un "Polijas Paduju". Vecpilsēta lieliski saglabājusi renesanses arhitektūru.

Pilsētas rašanās saistās ar magnāta Jana Zamojska vārdu. kurš 1580.gadā lika pamatus pilsētai. Tika uzaicināti arhitekti no Padujas Itālijā, kuri uzbūvēja pilsētu vienotā renesanses stilā. Zamoscai izdevies paglābties no daudzo karu postījumiem. Otrā pasaules kara laikā vācieši pilsētu nosauca par Himlerštati (*Himmlerstadt*), jo bija paredzējuši to kolonizēt ar vācu ieceļotājiem.

## Zamosca UNESCO pasaules mantojuma sarakstā

1992. gadā Zamoscas vecpilsētu iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Zamosca iekļauta sarakstā, jo dibināta 16. gadsimta. tirdzniecības ceļā, kas savienoja Rietumeiropu un Ziemeļeiropu ar Melno jūru. Pilsētu plānoja Padujas arhitekts Bernando Morando, pamatojoties uz itāļu tā laika teoriju par "ideālu pilsētu". Saglabājusies gandrīz neskarta kā lielisks 16. gadsimta beigu renesanses pilsētas paraugs, kurš apvieno Itālijas un Centrāleiropas celtniecības tradīcijas.

## Cilvēki

Zamoscā dzimuši:

* Mareks Grehuta (1945—2006) — dziedātājs
* Roza Luksemburga (1870/1871—1919) — politiķe
* Izāks Leibs Perecs (*I.L. Peretz*, 1852—1915) — ebreju rakstnieks
* Jans Sobepans Zamojskis (*Jan Sobiepan Zamoyski*, 1627—1665) — augstmanis

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Zamosca.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Ebreju enciklopēdijas Austrumeiropā raksts (angliski)
# Frics Zaukels[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Frics Zaukels *Fritz Sauckel* |
| --- |
|  |
| Frics Zaukels Nirnbergas prāvā |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1894. gada 27. oktobrī Haisfurte, Bavārija, Vācijas Impērija ( Vācija) |
| Miris | 1946. gada 16. oktobrī (51 gads) Nirnberga, ASV okupācijas zona Vācijā (Bavārija,  Vācija) |
| Nodarbošanās | politiķis |
| Paraksts |  |

 |

**Ernsts Frīdrihs (Frics) Kristofs Zaukels** (vācu: *Ernst Friedrich Christoph "Fritz" Sauckel*; dzimis 1894. gada 27. oktobrī, miris 1946. gada 16. oktobrī) bija nacistiskās Vācijas politiķis un augsta ranga funkcionārs, kurš pazīstams kā atbildīgais par piespiedu darba sistēmas organizēšanu Otrā pasaules kara laikā. Viņš bija Ādolfa Hitlera pilnvarotais darba nodrošināšanas jautājumos un ieņēma amatu kā Vispārējais pilnvarotais darba piesaistē (*Generalbevollmächtigter für den Arbeitseinsatz*).

1923. gadā F. Zaukels iestājās NSDAP un *Sturmabteilung*. 1934. gadā pievienojies SS.

Otrā pasaules kara laikā Zaukels bija atbildīgs par miljoniem cilvēku, galvenokārt no okupētajām teritorijām, deportēšanu uz Vāciju, kur viņi tika piespiesti strādāt rūpnīcās, lauksaimniecībā un citās kara nozarēs. Viņa piespiedu darba programmas ietvaros miljoniem cilvēku tika piespiesti strādāt briesmīgos apstākļos, daudzos gadījumos tas noveda pie viņu nāves no bada, slimībām vai pārmērīgas slodzes.

Pēc kara beigām 1945. gada 12. maijā ASV karavīri F. Zaukelu apcietināja Zalcburgā. Viņš tika tiesāts Nirnbergas procesā un notiesāts par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci un sodīts ar nāvi — pakārts 1946. gadā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Frics Zaukels.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Dziesma

Dziesmas melodiju pieraksta nošu rakstā
**Dziesma** ir neliela apjoma vokāls skaņdarbs, kas tiek izpildīts ar balsi, dziedot. Dziesmā muzikālais tēls apvienots ar dzejisko. Parasti dziesma sastāv no pantiem un piedziedājumiem. Nereti lirika (dziesmas vārdi) ir ar atskaņām kā dzeja. Dziesmas var saturēt arī reliģiskus tekstus.

Bieži dziesmas izpilda dažādu mūzikas instrumentu pavadījumā, bet var dziedāt arī bez muzikālā pavadījuma, tas ir, *a cappella* mūzikas formā. Dziesmas var dziedāt viens dziedātājs, kā arī vairāki, piemēram, duets, trio, kvartets vai pat koris. Dziesmas, kuras ir ieguvušas lielu popularitāti, sauc par hitiem. Tradicionālajā tautas mūzikā ir tautas dziesmas, kas ne vienmēr tiek gluži izdziedātas, bet gan skaisti noskaitītas.

## Dziesmu vārdi

Dziesmu vārdus (liriku) parasti dziesmu sacerētāji saraksta vārsmās un pantos. Dziesmas ir ar skaidru strofiku. Bez tam nereti dziesmām ir piedziedājumi, kas dziesmas izpildīšanas laikā tiek izdziedāti vairākas reizes. Dziesmu autori dziesmas vārdus parasti raksta kopā ar iecerēto melodiju, lai gan atsevišķos gadījumos vārdu autors un mūzikas autors vienai dziesmai var būt divi dažādi cilvēki. Dziesmu autoru mēdz dēvēt par komponistu, lai gan šo terminu vairāk attiecina uz klasiskās mūzikas radīšanu.

## Dziesmu veidi

* ārija
* balāde
* baznīcas dziesma
* darba dziesma
* džingls
* estrādes dziesma
* garīga dziesma
* gregoriāņu dziedājums
	+ Ziemassvētku korālis
* himna
* hits
* kaujas dziesma
* mīlas dziesma
* oriģināldziesma
* patriotisma dziesma
* popdziesma
* protesta dziesma
* repa dziesma
* serenāde
* singls
* šlāgeris
* šūpuļdziesma
* tautas dziesma
* ziņģe

## Latviešu dziesmas

### Tautasdziesmas

Tautasdziesmas ir viena no galvenajām latviešu folkloras mutvārdu tradīcijām četru rindu vai, retāk, sešu rindu dzejā. Dažādi to varianti izplatīti visos Latvijas kultūrvēsturiskajos novados un tas veido daļu no latviskās identitātes. Latviešu tautasdziesmu vākšanu sāka vācbaltiešu literāti 18. gadsimta vidū, to sacenšoties turpināja Latviešu draugu biedrība un jaunlatvieši 19. gadsimtā. Ievērojamākais tautasdziesmu apkopotājs bija Krišjānis Barons, kas izdeva akadēmisku latviešu tautasdziesmu sakopojumu „Latvju dainas” sešos sējumos Jelgavā un Pēterburgā (1894—1915).

### Citas dziesmas

2018. gadā Latvijas simtgades svinību laikā Radio SWH organizēja aptauju par “Latvijas simtgades dziesmu”. Par labākajām latviešu dziesmām tika atzītas Mārtiņa Brauna “Saule, Pērkons, Daugava”, Ainara Virgas “Dzimtā valoda”, Renāra Kaupera “Mana dziesma”, latviešu tautasdziesma “Pie Dieviņa gari galdi” un Imanta Kalniņa “Viņi dejoja vienu vasaru”.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dziesma.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Nabadzība

Graustu rajons Indonēzijas galvaspilsētā Džakartā
**Nabadzība** ir sociāla, ekonomiska un politiska rakstura stāvoklis, kuram raksturīgs primārās nepieciešamības preču un pakalpojumu trūkums atsevišķiem indivīdiem vai sociālajām grupām. Nabadzība bieži ir saistīta ar naudas trūkumu.

Nabadzība ir relatīvs jēdziens un ir atkarīgs no vispārējā dzīves līmeņa konkrētā sabiedrībā. Nabadzībā dzīvojošajām personām ne tikai trūkst naudas, bet nereti ir arī pārtikas, dzeramā ūdens, veselības aprūpes, apģērba un/vai pajumtes trūkums.

Pēc Eiropas Kopienas Statistikas biroja izstrādātas metodoloģijas aprēķina nabadzības riska slieksni un nabadzības riska indeksu. Centrālā statistikas pārvalde rēķina Lākenas indikatorus, lai novērtētu un salīdzinātu situāciju sociālās iekļaušanās jomā Eiropas Savienības dalībvalstīs.

## Nabadzības definīcija

Latvijas likumdošanā nabadzība nav definēta, tāpēc, runājot par nabadzību, sociālo atstumtību un sociālo iekļaušanu, tiek pielietotas Eiropas Komisijas definīcijas. Saskaņā ar Eiropas Komisijas noteikto, par nabadzīgām tiek uzskatītas personas, ja to ienākumi un resursi (ekonomiskie, sociālie un kultūras) ir tik ierobežoti, ka viņu dzīves līmenis ir zemāks par sabiedrībā pieņemto un tām tiek liegtas vai ir ierobežotas pamattiesības. Tādējādi nabadzība galvenokārt ietver materiālo resursu trūkumu, kā rezultātā cilvēks nevar nodrošināt dzīvei nepieciešamās pamatvajadzības (pārtika, mājoklis, veselība, izglītība, kultūra un citas).

### Absolūtā nabadzība

Absolūtā nabadzība izpaužas kā minimālo resursu trūkums pamatvajadzību apmierināšanai. Šādā gadījumā trūkst pārtikas, apģērba, pajumtes. Absolūtā nabadzība balstās uz iztikas minimuma jēdzienu. Cilvēku izpratnē joprojām atšķiras absolūtās nabadzības jēdziens, jo ir atšķirīgi uzskati par to, kas ir pamatvajadzības.

### Relatīvā nabadzība

Relatīvajai nabadzībai ir raksturīgi apstākļi, kad pieejamie resursi un līdzekļi ir mazāk, ne tik lielā daudzumā pieejami, kā tas ir pieņemts sabiedrībā, kurā indivīds dzīvo. Šajā gadījumā ir regulārs līdzekļu trūkums, piemēram, lai samaksātu īri, mācīties, apmeklētu kultūras pasākumus. Salīdzinājumā ar absolūto nabadzību šeit nav noteiktas pamatvajadzības, bet tiek izvērtēti indivīda, ģimeņu jeb mājsaimniecību ienākumi, kas tiek salīdzināti ar pārējo sabiedrības locekļu ienākumiem.

### Subjektīvā nabadzība

Subjektīvā nabadzība attiecas tikai uz konkrētu indivīdu uztveri par savu dzīves līmeni.

## Nabadzības pazīmes

### Bads

Viena no nabadzības pazīmēm ir pārtikas trūkums ilgstošā laika periodā.

## Skatīt arī

* Korupcija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Nabadzība.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Mišels Blāns

| **Mišels BlānsMichel Blanc* |
| --- |
| Mišels Blāns 2009. gadā |
| Dzimis |
Mišels Žans Fransuā Blāns 1952. gada 16. aprīlī  Kurbevuā, Francija |
| Miris |
2024. gada 3. oktobrī (72 gadu vecumā)  Parīze, Francija |
| Nodarbošanās |
aktieris, režisors, scenārists |
| Darbības gadi |
1974–2024 |

**Mišels Blāns** (franču: *Michel Blanc*; dzimis 1952. gada 16. aprīlī, miris 2024. gada 3. oktobrī) bija franču aktieris, scenārists un režisors.

Pārsvarā atveidojis neveiksminiekus vai hipohodriķus. Kopā ar tādiem kolēģiem kā Tjerī Lermitu, Žozianu Balasko, Kristiānu Klavjē, Marī-Anē Šazeli un Žerāru Žuņo izveidojuši Parīzes kafejnīcu-teātri *Le Splendid*. Atveidojis arī vairākas nopietnas lomas, piemēram, galveno lomu Patrisa Lekonta filmā *Monsieur Hire*. Atveidojis lomas tādās filmās kā "Īrnieks" (1976), "Gatavs valkāšanai" (*Prêt-à-Porter*, 1994) un "Simt soļu ceļojums" (2014).

Blāns ir viens no nedaudzajiem cilvēkiem, kurš Kannu kinofestivālā ieguvis balvu gan radošajā, gan aktieru kategorijā, 1986. gadā iegūstot balvu par tēlojumu filmā *Tenue de Soirée* un labākā scenārija balvu par filmu *Grosse Fatigue* 1994. gadā. Par otrā plāna lomu 2011. gada filmā "Ministrs" saņēmis Cēzara balvu.

Blāns nomira no sirds apstāšanās medicīniskās apskates laikā Parīzes slimnīcā 2024. gada 3. oktobrī, 72 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mišels Blāns.

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
# StudioCanal[labot | labot pirmkodu]

| StudioCanal |
| --- |
|  |
| Tips |
meitasuzņēmums |
| Darbības joma | * kino
 |
| Dibināts |
1988. gadā |
| Galvenais birojs |  Parīze, Francija |
| Galvenās personas | * Maksims Sāda (priekšsēdētājs)
* Anna Mārša (CEO)
 |
| Īpašnieks(-i) | *Vivendi* |
| Mātes uzņēmums | *Canal+ Group* |
| Nodaļas | * *StudioCanal UK*
* *StudioCanal Australia*
* *StudioCanal GmbH*
* *StudioCanal Original*
 |
| Tīmekļa vietne | www.studiocanal.com |

StudioCanal S.A.S. ir Francijas filmu veidošanas un izplatīšanas kompānija. Uzņēmums ir *Canal+ Group* struktūrvienība, kas pieder *Vivendi*.

Uzņēmumu dibināja 1988. gadā, sākotnēji fokusējoties uz Francijas un Eiropas filmu veidošanu, bet vēlāk sadarbojoties arī amerikāņu uzņēmumiem, kā *Carolco Pictures*. Pirmās ievērojamākās *StudioCanal* producētās filmas ir "Terminators 2: Pastarā diena" (1991), "Kenedija slepkavām pa pēdām" (1991), "Pamatinstinkts" (1992), "Klinšu kāpējs" (1993), "Brīvību Villijam" (*Free Willy*, 1993) un "Zvaigžņu Vārti" (1994). Citas pazīstamākās *StudioCanal* producētās filmas ir "U-571" (2000), "Bridžitas Džonsas dienasgrāmata" (2001) un "Malholanda ceļš" (2001). Visienesīgākās studijas filmas ir "Terminators 2: Pastarā diena" (519 miljoni ASV dolāru) un "Tūrists" (278 miljoni ASV dolāru).

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
# Filips Nuarē[labot | labot pirmkodu]

| **Filips Nuarē**  |
| --- |
| Filips Nuarē 2003. gadā |
| Dzimis |
1930. gada 1. oktobrī  Lille, Francija |
| Miris |
2006. gada 23. novembrī (76 gadu vecumā)  Parīze, Francija |
| Nodarbošanās |
aktieris |

**Filips Nuarē** (franču: *Philippe Noiret*; dzimis 1930. gada 1. oktobrī, miris 2006. gada 23. novembrī) bija franču kinoaktieris.

Viņš ir viens no franču ražīgākajiem aktieriem un ir spēlējis lomas vairāk kā 140 filmās. Nuarē par lomām Roberta Enriko filmā *Le Vieux Fusil* (1975) un Bertrāna Tavernjē filmā *La Vie et rien d'autre* (1989) ir saņēmis Cēzara balvu, bet par lomu filmā "Jaunais kinoteātris "Paradiso"" (*Nuovo Cinema Paradiso*) — BAFTA kino balvu. Piedalījies arī tādās filmās kā *La Pointe Courte* (1955), *Zazie dans le Métro* (1960), "Topāzs" (*Topaz*, 1969), "Lielā rīšana" (*La Grande Bouffe*, 1973), *Coup de Torchon* (1981) un "Pastnieks" (*Il Postino*, 1994).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Filips Nuarē.

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)