# Valsts apvērsuma mēģinājums Azerbaidžānā 1995. gadā

| Valsts apvērsuma mēģinājums Azerbaidžānā 1995. gadā |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datums | 1995. gada 13.—17. marts |
| Vieta | Baku, Azerbaidžāna |
| Iznākums |
Apvērsums neizdevās |

 |
| Karotāji |
|  Speciālā policijas vienība Turku pučisti **Atbalsts:**  Pelēkie vilki (MHP) | * Azerbaidžānas valdība
	+ Azerbaidžānas bruņotie spēki

**Atbalsts:**  Turcijas valdība  Krievija |
| Komandieri un līderi |
|  Rovšans Džavadovs†  Mahirs Džavadovs |  Heidars Alijevs  Safars Abijevs **Atbalsts:**  Sīlejmans Demirels  Boriss Jeļcins |
| Zaudējumi |
|
Nogalināti 8 pučistu policisti |
Nogalināti 23 provaldības kombatanti (22 karavīri un 1 policists) 7 ievainoti |

**Valsts apvērsuma mēģinājums Azerbaidžānā 1995. gadā**, zināms arī kā **Turku apvērsums Baku**, bija valsts apvērsuma mēģinājums Azerbaidžānā, ko vadīja pulkvedis Rovšans Džavadovs, Speciālās policijas vienības (SPV) komandieris. Grupas mērķis bija pārņemt varu valstī, gāzt Azerbaidžānas prezidentu Heidaru Alijevu un atjaunot amatā bijušo prezidentu Abulfazu Elčibeju. Apvērsums tika izjaukts, kad Turcijas prezidents Sīlejmans Demirels uzzināja par cilvēkiem Turcijā, kas atbalsta sazvērestību, un piezvanīja Alijevam, lai viņu brīdinātu. 1995. gada 17. martā Azerbaidžānas bruņoto spēku vienības ielenca pučistu nometni un uzbruka tai, nogalinot pulkvedi Džavadovu. Ziņojumos Turcijā pēc 1996. gada Susurlukas skandāla tika sīkāk aprakstīts Turcijas pilsoņu atbalsts apvērsumam.

## Notikumi

1994. gada 12. decembrī cilvēku komanda, tostarp Korkuts Ekens (Turcijas Nacionālā izlūkošanas organizācija, MİT), Ibrahims Šahins un Aihans Čarkins (Turcijas policijas Speciālo operāciju departaments) un Abdulla Čatli (pasūtījuma slepkava), devās no Turcijas uz Azerbaidžānu, lai apmācītu 60 SPV policistu lielu vienību apvērsuma operācijai. Viņus uzaicināja SPV komandieris Rovšans Džavadovs, kurš reiz no VDK pārbēga uz CIP un kurš arī vadīja neveiksmīgo apvērsuma mēģinājumu. FSB un CIP rūpīgi sekoja notikumu attīstībai.

Saskaņā ar Turcijas laikraksta *Yeni Şafak* sniegto informāciju, apvērsumu vadīja turku pulkvedis Nedžabetins Ergenekons, kurš it kā bija Adijamanas žandarmērijas pulka komandieris. Tomēr citi laikraksti ziņo, ka viņš 1982. gadā aizgāja pensijā no Adijamanas kara stāvokļa pavēlniecības. *Yeni Şafak* arī apgalvoja, ka Elčibejs ir turku ģenerāļa Veli Kīčīka radinieks.

Apvērsums tika izjaukts pēc tam, kad MİT 1995. gada 10. martā informēja prezidentu Sīlejmanu Demirelu, un viņš piezvanīja Alijevam. 1995. gada 17. martā Azerbaidžānas bruņoto spēku vienības ielenca nemiernieku nometni un uzbruka tai, nogalinot Džavadovu.

## Iemesli

Saskaņā ar 1996. gada MİT ziņojumu, Turcijas premjerministre Tansu Čillera deva zaļo gaismu ministram Aivazam Gokdemiram, policijas priekšniekam Mehmetam Agaram, Ibrahimam Šahinam un Korkutam Ekenem atjaunot Elčibeju Azerbaidžānas prezidenta amatā. Elčibejs bija Turcijas Nacionālistu kustības partijas (MHP) politiķa Alparslana Tirkeša ideoloģiskais sabiedrotais, kurš loloja vēlmi izveidot tjurku valsti, kas atrastos visā Kaukāza teritorijā. Tirkeša atbalsts apvērsuma mēģinājumam izraisīja arī diplomātisku krīzi starp Turciju un Azerbaidžānu, un Azerbaidžāna oficiāli pieprasīja paziņojumu, kas atspēkotu ziņojuma sadaļu, kurā aplūkots apvērsuma mēģinājums.

1996. gada Susurlukas ziņojumā (pēc Susurlukas skandāla) teikts, ka premjerministres Čilleras galvenie padomnieki Adžars Okans un Sīlejmans Kamils ​​Jidžeorals bija iesaistīti apvērsuma mēģinājumā. Susurlukas komisijas loceklis Fikri Saglars apgalvoja, ka apvērsuma mērķis bija nodrošināt nelegālo narkotiku tirdzniecības ceļu no Afganistānas. Saglars norādīja, ka Jidžeorals bija iesaistīts Afganistānas karavadoņa Rašida Dostuma finansēšanā no nelegālas peļņas fonda.

Vēlākos preses ziņojumos tika apgalvots, ka par apvērsuma mēģinājumu atbildīga *Ergenekon* banda, par kuras biedru tika uzskatīts ģenerālis Veli Kīčīks, norādot uz saistību starp Susurluku un *Ergenekon*.

## Atsauces