Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aļona Amjaļusika[labot | labot pirmkodu]

**Aļona AmjaļusikaАлена Амялюсік*|  |
| Personas dati |
| **Dzimusi** | 1989. gada 2. jūnijā  Babruiska, Baltkrievijas PSR, PSRS |
| **Augums** | 169 cm |
| **Svars** | 53 kg |
| Komandas informācija |
| **Komanda** | Canyon-SRAM |
| **Disciplīna** | šoseja |
| **Loma** | braucējs |
| **Braucēja tips** | vispusīgs |
| Profesionālās komandas |
| **Sezonas** | **Komanda** |
| 2008 | Ausra Gruodis |
| 2012–2014 | Be Pink |
| 2015 | Velocio–SRAM |
| 2016– | Canyon–SRAM |
| Lielākās uzvaras |
| **Daudzdienu sacensības**
Gracia-Orlova' (2015)
**Viendienas sacensības**
Baltkrievijas čempione individuālajā braucienā (2011–2014)
Baltkrievijas čempione grupas braucienā (2011, 2013–2014)
*Grand Prix el Salvador* (2014)
*Winston-Salem Cycling Classic* (2015) |
|

| [paslēpt] Medaļas |
| --- |
|

| šosejas riteņbraukšana |
| --- |
| Pasaules čempionāts |
| Pārstāvot:  Canyon-SRAM  |
| **Zelts** | Insbruka 2018 | Komandu brauciens |
| Pārstāvot:  Velocio–SRAM  |
| **Zelts** | Ričmonda 2015 | Komandu brauciens |
| Pārstāvot:  Be Pink  |
| **Bronza** | Ponferrada 2014 | Komandu brauciens |

 |

 |

**Aļona Amjaļusika** (baltkrievu: *Алена Васільеўна Амялюсік*; dzimusi 1989. gada 6. februārī Babruiskā) ir Baltkrievijas šosejas riteņbraucēja.

Viņa pārstāvējusi Baltkrieviju 2012. gada vasaras olimpiskās spēlēs, grupas braucienā izcīnot 15. vietu. 2015. gadā pievienojusies *Velocio–SRAM* komandai. Viņa piedalījās 2015. gada Eiropas spēlēs, kur izcīnīja zelta medaļu grupas braucienā.

Ar *Velocio–SRAM* uzvarēja komandu braucienā 2015. gada Pasaules čempionātā Ričmondā. 2015. gada novembrī pievienojās *Canyon-SRAM* komandai. 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja gan grupas (13. vieta), gan individuālajā (16. vieta) braucienā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Aļona Amjaļusika.

* *Olympedia* profils (angliski)
* *ProCyclingStats* profils (angliski)
* *Cycling Archives* profils (angliski)
* *Cycling Quotient* profils (angliski)
* *CycleDatabase* profils (angliski)
# Pēda (mērvienība)

**Pēda** ir attāluma mērvienība, kas galvenokārt tiek izmantota valstīs, kur oficiālā ir angļu valoda. Saīsinājumā to pieraksta šādi: **ft** (angļu: *foot*) vai **′**. Tā nav Starptautiskās mērvienību sistēmas (SI) mērvienība. Ir noteikts, ka SI viena pēda atbilst 0,3048 metriem, lai gan dažādās sistēmās tā lielums var variēt no 0,25 līdz pat 0,34 metriem. Saistība ar citām mērvienībām:

* 1 jards = 3 pēdas
* 1 pēda = 12 collas

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pēda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Uhaņa[labot | labot pirmkodu]

| Uhaņa  |
| --- |
| pilsēta |
| 武汉 |
|  |
|  |
| UhaņaRādīt kartē "Ķīna"UhaņaRādīt kartē "Hubei" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Ķīna** |
| Province |
Hubei |
| Platība |
|  • Kopējā |
1 528 km2 |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • kopā |
12 326 518 |
|  • blīvums |
5 822/km² |
| Mājaslapa | english.wh.gov.cn |
|  **Uhaņa Vikikrātuvē** |

**Uhaņa** jeb **Vuhaņa** (ķīniešu: 武漢, *Wǔhàn*) ir pilsēta Ķīnas centrālajā daļā pie Haņas upes ietekas Jandzi upē. Trešā lielākā Ķīnas pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Hubei provinces centrs.

Sastāv no trim atsevišķām daļām — Učanas (*Wǔchāng*), Haņkou (Hànkǒu) un Haņjanas (*Hànyáng*), kas atrodas atsevišķos upju krastos un savstarpēji savienotas ar tiltiem. Pilsētu dažkārt sauc par "Uhaņas trim pilsētām", bet nosaukums Uhaņa veidojas no šo pilsētu nosaukumu pirmajām daļām.

Pilsēta daudzkārt cietusi plūdos, tāpēc pretrunīgi vērtētais Triju aizu aizsprosts augšpus pa Jandzi cita starpā paredzēts plūdu draudu novēršanai pilsētā.

## Vēsture

Haņu dinastijas laikā Haņjana bija rosīga upes osta, bet 3. gadsimtā ap Haņjanu un Učaņu tika izbūvēti aizsardzības mūri.

Par kopīgās pilsētas — Uhaņas sākumu uzskata Dzeltenās dzērves torņa celtniecību 226. gadā. Tanu dinastijas laikā Dzeltenās Dzērves tornis kļuva par vienu no slavenākajām celtnēm Kīnā. Šajā laikā pilsēta bija viens no Ķīnas intelektuālajiem un mākslas centriem. mongoļu Juaņu dinastijas laikā Uhaņa kļuva par provinces galvaspilsētu.

18. gadsimtā Uhaņa kļuva par vienu no Ķīnas četrām galvenajām ostām. 19. gadsimtā pilsētas Haņkou daļā radās eiropiešu kvartāli ar kantoriem un noliktavām.

1911. gada 10. oktobrī pilsētas Učanas rajonā sākās Učanas sacelšanās, kas noveda pie Siņhajas revolūcijas, Cinu dinastijas krišanas un republikas nodibināšanās Ķīnā. XX gadsimta 20. gados Uhaņa bija kreisās Gomiņdan frakcijas līdera Vana Džinveja (*Wang Jingwei*) bāze cīņā pret Dzjanu Dzješi.

Otrā Ķīnas-Japānas kara laikā notika Kauja par Uhaņu, kurā bojā gāja apmēram 500 000 karavīru. Kauju ar smagiem zaudējumiem uzvarēja Japāna un kopš 1938. gada Uhaņa bija Japānas armijas loģistikas centrs operācijām Ķīnas dienvidos. 1944. gada decembrī pilsēta tika stipri izpostīta ASV aviācijas uzlidojumos.

2019. gada beigās Uhaņa kļuva par centru, no kura sākās COVID-19 pandēmija. Janvāra otrajā pusē varas iestādes sāka bloķēt izbraukšanu no pilsētas, lai aizkavētu vīrusa izplatīšanos. Tomēr uz to laiku no ap 12 miljoniem Uhaņas iedzīvotāju vairāki miljoni jau to bija atstājuši.

## Cilvēki

Uhaņā dzimuši:

* Lins Bjao (林彪, *Lin Biao*) (1907—1971) — politiķis;
* Vu Ji (吴仪, *Wu Yi*) (1938) — politiķe

## Atsauces
# Kate Žilū[labot | labot pirmkodu]

**Kate ŽilūKate Gillou*|  |
| Personas dati |
| **Katrīna Marija Blanša "Kate" Žilū** |
| **Dzimusi** | 1887. gada 19. februārī Parīze, Francija |
| **Mirusi** | 1964. gada 16. februārī Parīze, Francija |
| **Tautība** | francūziete |
| Profesionālā informācija |
| **Pārstāvētā valsts** |  Francija |
| **Sporta veids** | Teniss |
| Olimpisko spēļu informācija |
| **Dalības reizes** | 1 (1900) |

**Katrīna Marija Blanša "Kate" Žilū** (franču: *Catherine Marie Blanche "Katie" Gillou*; zināma arī kā **Kate Žilū-Fenvika** (franču: *Kate Gillou-Fenwick*; dzimusi 1887. gada 19. februārī, mirusi 1964. gada 16. februārī) bija franču tenisiste, kura startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Žilū 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja tenisa jaukto dubultspēļu turnīrā, kur viņa startēja kopā ar Pjēru Verdi-Delislu. Viņi ceturtdaļfinālā zaudēja Jauktās komandas spēlētājiem Hedvigai Rozenbaumai un Arčibaldam Vordenam.

1904. — 1906. un 1908. gadā viņa ieguva čempiones titulu Francijas čempionātā sieviešu vienspēļu turnīrā. 1908. gadā viņa kopā ar Sesilu Metjū ieguva čempionu titulu sieviešu dubultspēļu turnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kate Žilū (SOK profils) (angliski)
* Kate Žilū (Olympedia) Arhivēts 2021. gada 1. martā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
* Kate Žilū (Sports Reference profils) (angliski)
# Jēzus augšāmcelšanās

Jēzus augšāmcelšanās attēlojums Noela Kuapela gleznā (1700)
**Jēzus augšāmcelšanās** ir kristiešu pārliecība, ka Jēzus Kristus brīnumainā kārtā atgriezies dzīvē svētdienā pēc piektdien veiktās krustā sišanas. Tas ir galvenais princips kristīgajā ticībā un teoloģijā, tāpat tā ir daļa no Nīkejas ticības apliecības: "trešajā dienā augšāmcēlies pēc Svētajiem Rakstiem".

Jaunajā Derībā tiek rakstīts, ka pēc Jēzus sišanas krustā viņš tiek svaidīts un apglabāts jaunā kapā, bet Dievs Jēzu pieceļ no mirušajiem, turpmāko 40 dienu laikā Jēzus parādās vairākiem cilvēkiem, līdz tiek uzņemts debesīs, lai sēdētu pie Dieva Tēva labās rokas. Tradicionāli tiek uzskatīts, ka Jēzus augšāmcēlās Lieldienu svētdienā — trešajā dienā pēc Lielās piektdienas (diena, kurā viņš tika sists krustā).

## Ārējās saites

* Katoļu enciklopēdijas ieraksts (angliski)
# Rihards Štrauss

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Rihards Štrauss *Richard Strauss* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1864. gada 11. jūnijā  Minhene, Vācija |
| Miris | 1949. gada 8. septembrī (85 gadi)  Garmiša-Partenkirhene, Vācija |
| Tautība | Vācietis |

 |
|

| Profesionālā informācija |
| --- |
| Stils | Romantisms |

 |
| Mūzikas portāls / Mūzikas vikiprojekts                               |

**Rihards Georgs Štrauss** (vācu: *Richard Georg Strauss*; 1864. gada 11. jūnijs — 1949. gada 8. septembris) bija vācu romantisma komponists. Viņš ir pazīstams kā operu "Rožu kavalieris" (*Der Rosenkavalier*) un "Salome" autors, tāpat ir pazīstams ar simfoniskajām poēmām un skaņdarbiem orķestriem. Tāpat R. Štrauss bija atzīts diriģents Vācijā un Austrijā.

R. Štrauss kopā ar Gustavu Māleru pārstāv vēlo uzplaukstošo vācu romantismu pēc Riharda Vāgnera.

Komponista dzīves laikā viņš tika uzskatīts par 20. gadsimta pirmās puses izcilāko komponistu un viņa sacerētajai mūzikai bija milzīga ietekme uz 20. gadsimta mūzikas attīstību. Kanādiešu pianists Glenns Gūlds 1962. gadā R. Štrausu aprakstīja, kā izcilāko ar mūziku saistīto personību, kas dzīvojusi 20. gadsimtā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rihards Štrauss.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Bezmaksas R. Štrausa partitūras (angliski)
# Heilbronna[labot | labot pirmkodu]

| Heilbronna  |
| --- |
| pilsēta |
| *Heilbronn* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| HeilbronnaHeilbronnaRādīt kartē "Vācija"Rādīt kartē "Bādene-Virtemberga"Rādīt visas |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Vācija |
| Federālā zeme |  Bādene-Virtemberga |
| Reģions |
Štutgarte |
| Platība |
|  • Kopējā |
99,88 km2 |
| Augstums |
157 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
130 093 |
|  • blīvums |
1 176,7/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Pasta kods | 74072–74081 |
| Mājaslapa | www.heilbronn.de |
|  **Heilbronna Vikikrātuvē** |

**Heilbronna** (vācu: *Heilbronn*) ir pilsēta Vācijas dienvidos, Bādenes-Virtembergas federālajā zemē. Pilsēta atrodas Nekāras upes krastos un Vartberga kalna virsotnē. Kalna augstums ir 372 metri, bet pilsētas vidējais augstums ir 152 metri virs jūras līmeņa. Atrodas Štutgartes aglomerācijas, ziemeļu daļā. Heilbronnā kopumā dzīvo mazliet mazāk par 120 000 iedzīvotāju un tā ir sestā lielākā Bādenes-Virtembergas pilsēta.

Pilsētas osta ir lielākā Bādenes-Virtembergas iekšzemes osta. Pilsēta ir plašāk pazīstama ar vīna nozari. Heilbronnas vīna dārzi aizņem vairāk kā 500 hektārus lielu platību un tā ir viena no nozīmīgākajām vīna audzēšanas vietām Vācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Heilbronna.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Čendu

| Čendu  |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
| 成都 |
|  |
|  |
| ČenduRādīt kartē "Ķīna"ČenduRādīt kartē "Sičuaņa" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Sičuaņa |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
14 334,78 km2 |
|  • urbānā teritorija |
1 761 km2 |
| Augstums |
500 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
20 937 757 |
|  • blīvums |
1 139,2/km² |
|  • urbānā teritorija |
11 940 500 |
| Laika josla |
Ķīnas laiks (UTC-8) |
| Pasta indekss | 610000 |
| Ķīnas administratīvā iedalījuma kods |
51 01 |
| Mājaslapa | www.chengdu.gov.cn |
|  **Čendu Vikikrātuvē** |

**Čendu** (ķīniešu: 成都, *Chéngdu*, izrunā: /ʈʂʰə̌ŋ.tú/) ir prefektūras līmeņa pašvaldība un pilsēta Ķīnas dienvidrietumos, Sičuaņas provinces administratīvais centrs un subprovinciāla administratīva teritorija. Čendu ir viens no Ķīnas dienvidrietumu loģistikas, tirdzniecības, kā arī militārās, farmaceitiskās un IT rūpniecības centriem.

## Vēsture

Čendu
Čendu ir viena no senākajām Ķīnas pilsētām, kas pastāv vēl joprojām mūsdienās. Pavasara un Rudens perioda beigās, 4. gadsimta p.m.ē. sākumā, Šu valdnieks mūsdienu Čendu apkārtnē uzcēla savas valsts galvaspilsētu. 316. gadā p.m.ē. valsti ieņēma cjiņi un nodibināja Čendu netālu no pakļautās valsts galvaspilsētas. Pēc Haņu dinastijas krišanas, Čendu kļuva par Šu galvaspilsētu. Tanu dinastijas laikā Čendu dzīvoja dzejnieki Li Bai un Du Fu. Čendu tiek uzskatīta par pilsētu, kurā ap 960. gadu pirmoreiz pasaulē apgrozībā tika laista papīra nauda. Sunu un Minu dinastijas beigu posmā Čendu kādu laiku bija neatkarīgu valstu galvaspilsēta.

Īpašu impulsu pilsētas attīstībā deva Otrais pasaules karš, jo tā kļuva par Dzjana Dzješi vadītās *Gomiņdan* partijas valdības mītnes vietu. Čendu arī bija pēdējā svarīgā Ķīnas pilsēta, kuru 1949. gada 10. decembrī ieņēma komunistiskā Ķīnas Tautas atbrīvošanas armija, un *Gomiņdan* valdība pārcēlās uz Taivānu.

## Ģeogrāfija

Čendu atrodas Čendu līdzenuma centrālajā daļā, Sičuaņas zemienes rietumos.

## Sports

1993. gadā Čendu norisinājās daļa no 1994. gada FIFA Pasaules kausa Āzijas kvalifikācijas turnīra spēlēm, 2004. gadā tika izspēlētas daļa no Āzijas kausa futbolā spēlēm, bet trīs gadus vēlāk izspēlēja dažas no 2007. gada FIFA Pasaules kausa sievietēm spēlēm.

Čendu ir dzimušas un savu profesionālo karjeru uzsākušas tenisistes Dzje Džena un Ži Jaņa, kuras 2006. gadā kļuva par pirmajām ķīnietēm, kas uzvarējušas *Grand Slam* turnīrā (uzvarēja Austrālijas *Grand Slam* sieviešu dubultspēlē).

Liela popularitāte ir elektroniskajam sportam. 2009. gadā Čendu norisinājās *World Cyber Games*.

2022. gadā Čendu plāno norisināties Vasaras Universiāde, bet 2025. gadā — Pasaules spēles.

## Cilvēki

Čendu dzimuši:

* Ži Jaņa — tenisiste,
* Dzje Džena — tenisiste,
* Ba Dzjins (*Ba Jin*, 1904 — 2005) — rakstnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Čendu.
* Oficiālā tīmekļa vietne

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Zelta medaļa

Šāvēja Nensija Džonsone ar izcīnīto zelta medaļu 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs
**Zelta medaļa** parasti ir augstākais apbalvojums par lielākajiem sasniegumiem ārpus militārās jomas. Tās nosaukums cēlies no tā, ka vismaz daļa medaļas ir gatavota no zelta (parasti kā pārklājums vai sakausējums). Kopš 18. gadsimta zelta medaļas tiek pasniegtas mākslā, piemēram, Dānijas Karaliskā akadēmija to piešķir labākajiem studentiem kā simbolu par zināmas finansiālās brīvības balvu. Mūsdienās vairākas organizācijas piešķir zelta medaļas, tai skaitā UNESCO. Lai arī lielākā daļa zelta medaļu tiešām ir no tīra zelta, dažas zelta medaļas ir sudraba medaļas ar zelta apzeltījumu. Šādas medaļas pasniedz Olimpiskajās spēlēs, tāpat tādas ir Lorenca medaļa, ASV Kongresa Zelta medaļa un Nobela prēmijas medaļa. Pašlaik Nobela prēmijas medaļa sastāv no 18 karātu zaļā zelta ar 24 karātu zelta apzeltījuma.
# Rolāna Garosa stadions[labot | labot pirmkodu]

| Rolāna Garosa stadions |
| --- |
| *Stade Roland-Garros* |
| Filipa Šatrijē korts, kas ir kompleksa centrālais elements un pasākumu galvenā norises vieta 2022. gadā |
| Atrašanās vieta |  16. apgabals, Parīze, Francija |
| Atvērts |
1928 |
| Īpašnieks |
Parīzes pilsētas administrācija |
| Segums |
māls |
| Ietilpība |
15 000 (Filipa Šatrijē korts) 10 068 (Suzannas Lenglēnas korts) 5 000 (Simonas Matjo korts) |
| Stadiona izmantošana |
|
Francijas Tenisa federācija |

**Rolāna Garosa stadions** (franču: *Stade Roland-Garros*) ir tenisa kortu un stadionu komplekss, kas atrodas Parīzē, kurā notiek Francijas atklātais čempionāts tenisā. Turnīrs, kas pazīstams arī kā Rolāns Gaross, ir *Grand Slam* tenisa čempionāts, kas notiek katru gadu maija beigās un jūnija sākumā. Komplekss uzbūvēts 1928. gadā, lai uzņemtu Francijas pirmās Deivisa kausa sacensības.

13,5 hektāru (34 akru) lielajā kompleksā ir divdesmit laukumi, tostarp trīs lielas ietilpības stadioni, kā arī liels restorānu un bāru komplekss *Les Jardins de Roland Garros*; preses un VIP zona *Le Village*; Francijas Nacionālais mācību centrs (CNE) un bilingvāls, multimediju tenisa vēstures muzejs *Teniseum*.

Komplekss nosaukts novatoriskā franču lidotāja Rolāna Garosa (1888—1918) vārdā, kurš pirmais veica individuālu lidojumu pāri Vidusjūrai, inženiera (pirmā uz priekšu šaujošā gaisa kuģa ložmetēja izgudrotāja) un Pirmā pasaules kara varoņa vārdā, kurš notrieca četras ienaidnieka lidmašīnas (lai gan tautā tiek uzskatīts, ka tās bija piecas). Gaross gāja bojā 1918. gada oktobra gaisa kaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rolāna Garosa stadions.
* Oficiālā tīmekļa vietne
* Francijas Tenisa federācijas oficiālā tīmekļa vietne
* Rolāna Garosa vēsture (franciski)
# Kusko[labot | labot pirmkodu]

| Kusko  |
| --- |
| pilsēta |
| *Cusco* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |

 |
| Kusko |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Peru** |
| Reģions |
Kusko |
| Province |
Kusko |
| Platība |
|  • Kopējā |
385,0 km2 |
| Augstums |
3 399 m |
| Iedzīvotāji
(2017) |
|  • kopā |
428 450 |
|  • blīvums |
932,3/km² |
| Laika josla |
PET (UTC-5) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
PET (UTC-5) |
| Tālruņu kods |
84 |
|  **Kusko Vikikrātuvē** |

**Kusko** (spāņu: *Cusco*, *Cuzco*; kečvu: *Qosqo*, *Qusqu*) ir pilsēta Peru, Kusko reģiona un Kusko provinces pārvaldes centrs. Pilsēta bija Inku impērijas pārvaldes, politiskais un militārais centrs. 1983. gadā Kusko tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Tas ir populārs tūrisma galamērķis, ik gadu Kusko apmeklē aptuveni divi miljoni tūristu. Peru konstitūcijā Kusko ir noteikta kā valsts vēsturiskais pārvaldes centrs. 2007. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 359 tūkstoši cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kusko.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
# Arekipa

| Arekipa  |
| --- |
| pilsēta |
| *Arequipa* |
|  |
|

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

|  |
| --- |
|  |

 |

 |
| Arekipa |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Peru** |
| Reģions |
Arekipas reģions |
| Dibināta |
1540 |
| Platība |
|  • Kopējā |
230,46 km2 |
| Augstums |
2 335 m |
| Iedzīvotāji
(2017) |
|  • kopā |
1 008 290 |
|  • blīvums |
4 375,1/km² |
|  **Arekipa Vikikrātuvē** |

**Arekipa** (spāņu: *Arequipa*, kečvu: *Ariqipa*) ir pilsēta Peru dienvidos Andu ielejā 2380 metrus virs jūras līmeņa El Misti vulkāna piekājē. Otrā lielākā Peru pilsēta ar labi saglabājušos koloniālā laika arhitektūru. Arekipā ir divas universitātes.

Pirms spāņu ierašanās ieleju apdzīvoja aimari, un tā atradās Inku impērijas sastāvā. Pilsētu 1540. gadā dibināja konkistadors Garsī Manuels de Karbahals (*Garcí Manuel de Carbajal*). Spānijas Impērijas laikā tā bija svarīga pilsēta. Arekipā procentuāli bija visvairāk spāņu izcelsmes iedzīvotāju visā Peru vicekaralistē. XIX gadsimta sākumā, Peru Neatkarības kara laikā Arekipa bija svarīga nacionālistu bāze. Klusā okeāna kara laikā ar Čīli (1879—1883) Arekipa bija Peru armijas galvenā bāze.

## Cilvēki

Arekipā dzimuši:

* Ernando de Soto (*Hernando de Soto*, 1941) — ekonomists;
* Alberto Vargass (*Alberto Vargas*, 1896—1982) — mākslinieks;
* Mario Vargass Ljosa (*Mario Vargas Llosa*, 1936—2025) — rakstnieks.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Arekipa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Titikakas ezers[labot | labot pirmkodu]

| Titikakas ezers |
| --- |
|  |
| Mākslīgās niedru salas Peru teritorijā |
|  |
| Atrodas |  Peru  Bolīvija |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Platība |
8372 km2 |
| Lielākais garums |
190 km |
| Vidējais dziļums |
107 m |
| Lielākais dziļums |
281 m |
| Tilpums |
932 km3 |
| Augstums v.j.l. |
3812 m |
| Izteka |
Desagvadero |
| Sateces baseins |
58 000 km2 |
| Salas |
>42 |
| Apdz. vietas krastos |
Puno Kopakabana |
| Titikakas ezersRādīt kartē "Bolīvija"Titikakas ezersRādīt kartē "Peru" |
|  **Titikakas ezers Vikikrātuvē** |

**Titikakas ezers** (spāņu: *Titicaca*, aimaru un kečvu: *Titiqaqa*) ir pasaulē augstākais komerciāli kuģojamais ezers — tā vidējais ūdens līmenis ir 3812 metrus virs jūras līmeņa. Tas ir arī Dienvidamerikas lielākais saldūdens ezers — tā virsmas platība ir ap 8372 km2. Iesāļais Marakaibo ezers Venecuēlā ir lielāks (ap 13 000 km²), taču daļa ģeogrāfu uzskata, ka Marakaibo ezers drīzāk ir jūras līcis.

Titikakas ezers atrodas Altiplano augstienē Andos. Ezerā ieplūst vairāk nekā 25 upes. Ezeru baro arī nokrišņi un ledāji. No ezera izplūst Desagvadero upe, kas cauri Bolīvijai plūst uz Poopo ezeru. Noteces veidā no ezera izkļūst mazāk nekā 5% ūdens, pārējais iztvaiko pateicoties augstajai temperatūrai un spēcīgajiem vējiem.

Ezera dienvidaustrumu daļu no galvenās ezera daļas nodala Tikvinas šaurums. Bolīvieši mazāko daļu sauc Viņaimarkas ezeru (*Lago Huiñaymarca*) un lielāko daļu — par Čukito ezeru (*Lago Chucuito*). Peruāņi tās attiecīgi sauc Mazo ezeru (*Lago Pequeño*) un Lielo Ezeru (*Lago Grande*).

Tā kā Bolīvijai nav tiešas pieejas jūrai, tā ir izveidojusi savu floti Titikakas ezerā.

## Titikakas ezera salas

Titikakas ezera karte
Ezerā ir vairāk kā 41 salas, no kurām dažas ir blīvi apdzīvotas. Pirmiedzīvotāji Titikakas ezerā no niedrēm izveidojuši ap 43 mākslīgu, peldošu salu grupu - vienu no interesantākajām reģiona tūrisma atrakcijām.

Takiles salas iedzīvotāji izgatavo izcilas kvalitātes ar rokām austus izstrādājumus.

Amantani salā dzīvo vairāki tūkstoši cilvēku, kas runā kečvu valodā. Šai salai raksturīgs unikāls kultūras mantojums un raksturīga, lieliski saglabājusies lauksaimnieciskā kultūrainava.

## Skatīt arī

* Pasaules lielāko ezeru saraksts
* Pasaules lielākie ezeri pēc tilpuma

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Titikakas ezers.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pasaules ezeru datubāze - Titikakas ezers (angliski)
* Daudz interesantu faktu, vēsture (angliski)