# Kārlis Frīdrihs Gauss[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Kārlis Frīdrihs Gauss *Carl Friedrich Gauß* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1777. gada 30. aprīlī Braunšveiga, Vācija |
| Miris | 1855. gada 23. februārī (77 gadi) Getingenē, Vācija |
| Tautība | vācietis |
| Vecāki | Dorotea un Gerhards Gausi |
| Paraksts |  |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | matemātika fizika astronomija |
| Darba vietas | Getingenes Universitāte |
| Alma mater | Getingenes Universitāte |
| Pasniedzēji | Martins Bartelss |
| Studenti | Frīdrihs Beselis Johans Enke Bernhards Rīmanis |
| Sasniegumi, atklājumi | * pierādījis algebras pamatteorēmu
* pierādījis aritmētikas pamatteorēmu
* atrisinājis riņķa dalīšanas problēmu
* izveidojis mazāko kvadrātu metodi
* izstrādājis precīzu rindu konverģences teoriju
* izgudrojis elektrisko telegrāfu
* formulējis elektrostatikas pamatteorēmu (Gausa teorēma)
 |
| Apbalvojumi | Koplija medaļa (1838) |

 |

**Johans Kārlis Frīdrihs Gauss** (*Johann Carl Friedrich Gauß*; dzimis 1777. gada 30. aprīlī Braunšveigā, miris 1855. gada 23. februārī Getingenē) bija vācu matemātiķis.

Gausa nopelni matemātikas attīstībā ir tik lieli, ka laikabiedri viņu dēvēja par *princeps mathematicorum* jeb matemātiķu karali (no latīņu valodas), taču Gauss devis nozīmīgu ieguldījumu arī fizikas un astronomijas attīstībā.

## Sasniegumi

### Regulāra septiņpadsmitstūra konstrukcija

 Septiņpadsmitstaru zvaigzne uz Gausa pieminekļa Braunšveigā
1796. gadā 19 gadu vecumā Gauss pierādīja, ka regulāru septiņpadsmitstūri ir iespējams konstruēt, lietojot tikai cirkuli un lineālu. Gauss bija tik ļoti sajūsmināts par šo sasniegumu, ka vēlējās, lai regulārs septiņpadsmitstūris tiktu iegravēts viņa kapakmenī. Gausa pierādījums ir nekonstruktīvs, jo tas pierāda konstruēšanas *iespējamību*, bet neparāda, *kā* tieši to izdarīt. Pirmais konstruktīvais pierādījums pieder *Johannes Erchinger* ap 1800.

### Algebras pamatteorēma

Gauss savā doktora disertācijā pierādīja algebras pamatteorēmu: jebkuram no konstantes atšķirīgam polinomam ar kompleksiem koeficientiem un vienu nezināmo ir vismaz viena kompleksa sakne. Savas dzīves laikā Gauss izstrādāja vēl trīs citus dažādus pierādījumus šai teorēmai.

### Skaitļu teorija

 Titullapa Gausa darbam *Disquisitiones Arithmeticae*
Viena no nozīmīgākajām Gausa publikācijām ir darbs skaitļu teorijā ar nosaukumu *Disquisitiones Arithmeticae* jeb "pētījumi aritmētikā" (no latīņu valodas). Tas sarakstīts 1798. gadā, kad Gauss bija tikai 21 gadu vecs, un pirmo reizi publicēts 1801. gadā. Šajā darbā ir atrodams aritmētikas pamatteorēmas pierādījums kā arī pierādījums tam, ka, lietojot tikai cirkuli un lineālu, regulāru *n*-stūri iespējams konstruēt visiem Fermā pirmskaitļiem jeb pirmskaitļiem *n* formā

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Izmantojot šo rezultātu, Gauss pierādīja, ka regulāru *n*-stūri ir *iespējams* konstruēt, ja

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
kur *α* ir nenegatīvs vesels skaitlis un *p**i* ir dažādi Fermā pirmskaitļi. Tāpat kā septiņpadsmitstūra gadījumā, arī šis pierādījums ir nekonstruktīvs. Vēlāk tika pierādīts, ka šie ir vienīgie regulārie daudzstūri, ko ir iespējams konstruēt ar cirkuļa un lineāla palīdzību. To pierādīja Pjērs Vancels (*Pierre Wantzel*) 1837. gadā.

## Atsauces

## Papildu literatūra

* Dunnington, Guy Waldo; Gray, Jeremy; Dohse, Fritz-Egbert (2004), Carl Friedrich Gauss: Titan of Science, MAA, ISBN 9780883855478.
* Bühler, Walter Kaufmann (1981), Gauss: A Biographical Study, Springer-Verlag, ISBN 9783540106623.
* Gowers, Timothy; Barrow-Green, June; Leader, Imre (2008), The Princeton Companion to Mathematics, Princeton University Press, ISBN 9780691118802, VI.26 Carl Friedrich Gauss, 755. lpp.
* Ore, Oystein (1988), Number Theory and Its History, Courier Dover Publications, ISBN 9780486656205.
* Cromwell, Peter R. (1999), Polyhedra, Cambridge University Press, ISBN 9780521664059.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kārlis Frīdrihs Gauss.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Astronomu biogrāfiskās enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Jāzeps Baško, Johans Kārlis Frīdrihs Gauss (1777—1855)[novecojusi saite], VeA Skaitļotājs Arhivēts 2009. gada 17. augustā, *Wayback Machine* vietnē., Nr. 2 Arhivēts 2010. gada 29. septembrī, *Wayback Machine* vietnē., 12. lpp., Februāris, 2009.
* Carl Friedrich Gauss Arhivēts 2009. gada 26. februārī, *Wayback Machine* vietnē., PlanetMath.
* Johann Carl Friedrich Gauss, The MacTutor History of Mathematics archive.
* Eric W. Weisstein, Gauss, Karl Friedrich (1777-1855), scienceworld.wolfram.com.