Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Francijas karogs

Francijas karogs|  |
|  |
| Nosaukums | franču: *Tricolore* |
| Lietošana | Nacionālais karogs    |
| Proporcijas | 2:3 (ierasts) |
| Apstiprināts | 1794. gada 15. februāris |
| Apraksts | Vertikāls trikolors zilā, baltā un sarkanā krāsā |
| Izstrādājis | Žaks Luijs Davids |
|  |
| Francijas karoga variants |
| Lietošana | Nacionālais karogs    |
| Proporcijas | 2:3 (ierasts) |
| Apstiprināts | 1976 |
| Apraksts | Maināms valsts karoga variants ar gaišākiem toņiem |

**Francijas Republikas karogs** (franču: *Drapeau de la France*, militārajā jomā saukts arī par *les couleurs*) jeb **trikolors** (*le tricolore* — 'trīskrāsu') ir trīs krāsu karogs, kas veidots no vertikālam strīpām (no kreisās puses): zilas, baltas un sarkanas. Zilā un sarkanā krāsa ir Parīzes krāsas, kas simboliski ir atdalītas ar balto — karalisko krāsu.

Revolūcijas laikā karogs tika izmantots lai parādītu tās galveno nozīmi, pilsoņu Brīvību, Vienlīdzību, Brālību. Zilā par Brīvību, Sarkanā par Vienlīdzību un Baltā par Brālību.

Par nacionālo karogu trikolors kļuva 1794. gada 15. februārī, Pirmās Republikas laikā.

1976. gadā Francijas karoga tumši zilā krāsa oficiāli tika pieskaņota ES karoga gaišākajai krāsai, taču praksē visu laiku tikuši lietoti abi varianti. Reizēm tumšākā varianta lietošana tiek uztverta kā politiska pret ES vērsta noskaņojuma demonstrācija, taču biežāk karoga nokrāsa netika ievērota. 2020. gadā prezidents Makrons sāka lietot tumšāko variantu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Francijas karogs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Lamanšs

| Lamanšs |
| --- |
|  Lamanšs no mākslīgā zemes pavadoņa |
| LamanšsRādīt kartē "Eiropa"LamanšsRādīt kartē "Francija"LamanšsRādīt kartē "Apvienotā Karaliste" |
| **Atrodas** |  Francija, Lielbritānija |
| **Savieno** | Atlantijas okeāns Ziemeļjūra |
| **Atdala** | Lielbritānija Eiropa |
| **Koordinātas** | ﻿ / ﻿ |
| **Garums** | 560 km |
| **Vidējais dziļums** | 63 m |
| **Lielākais dziļums** | 174 m |
| **Salas** | Džērsija, Gērnsija |
|  **Lamanšs Vikikrātuvē** |

**Lamanšs** (franču: *La Manche* — 'piedurkne') jeb **Angļu kanāls** (angļu: *English Channel*) ir jūras šaurums starp Lielbritānijas salu un Franciju. Tas savieno Atlantijas okeānu ar Ziemeļjūras dienvidu daļu. Aptuvenais garums — 563 km, platums rietumu pusē — 240 km, austrumu pusē — 34 km. Austrumu pusē pie Ziemeļjūras šaurāko daļu sauc par Padekalē šaurumu.

Zem Padekalē 1994. gadā tika uzbūvēts tunelis (kopējais garums 52,5 km, t.sk. 38 km zem jūras šauruma). Lamanšs ir viena no noslogotākajām kuģu satiksmes joslām pasaulē, tā nozīme ir neatsverama starptautiskajā tirdzniecībā. Ostas, piemēram, Kalē (Francijā) un Duvra (Anglijā), ir būtiski transporta mezgli.

Lamanšs ir slavens ar savu lomu Eiropas vēsturē, tostarp Pirmā un Otrā pasaules kara laikā, kā arī ar to, ka daudzi peldētāji šķērsoja šo šaurumu peldus. Kopš 1875. gada, kad Metjū Vebs pirmais veica šo peldējumu, šķērsošana peldus ir kļuvusi par izaicinājumu daudziem piedzīvojumu meklētājiem. Pirmā sieviete Ģertrūde Ederle šo šaurumu pārpeldēja 1926. gadā 14 stundās un 39 minūtēs. 2019. gadā Valērijs Kalmikovs bija pirmais Latvijas sportists, kas šķērsojis šo šaurumu peldus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lamanšs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Provansa[labot | labot pirmkodu]

Mūsdienu Francijas reģiona Provansa-Alpi-Azūra krasts robežas
**Provansa** (franču: *Provence*) ir ģeogrāfisks reģions un vēsturiska province Francijas dienvidaustrumos Vidusjūras krastā, kas stiepjas no Ronas lejteces rietumos līdz Itālijas robežai austrumos. Provansas robežas aptuveni atbilst Francijas reģiona Provansa-Alpi-Azūra krasts robežām un sastāv no Bušdironas un Augšprovansas Alpu departamentiem, kā arī daļēji no Piejūras Alpu un Voklīzas departamentiem.

Romieši reģionu padarīja par savu pirmo provinci otrpus Alpu kalniem un nodēvēja to par  *Provincia Romana*, kas laika gaitā kļuva par Provansas mūsdienu nosaukumu. Līdz 1481. gadam Provansas galvaspilsēta bija Ēksa. Lai gan Provansa ir Francijas sastāvdaļa jau vairāk kā 500 gadu, tai vēl joprojām raksturīga citāda kulturālā un lingvistiskā identitāte.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Provansa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Hamburgas osta[labot | labot pirmkodu]

| Hamburgas osta |
| --- |
| *Hafen Hamburg* |
|  |
| Atrašanās vieta |
| Atrašanās vieta |  Hamburga, Vācija |
| Informācija |
| Atvērta |
1189. gada 7. maijs |
| Sauszemes teritorija |
43,31 km² |
| Izmērs |
73,99 km² |
| Darbinieki |
10 000 (2004) |
| Statistika |
| Kuģu iebraukšana |
9 681 (2013) |
| Ikgadējā kravas tonnāža |
145,7 miljoni tonnas |
| Pasažieru satiksme |
589 000 (2014) |
| Gada ieņēmumi |
€ 44,4 miljoni (2004) |
| Mājaslapa |
| www.hafen-hamburg.de |

**Hamburgas osta** (vācu: *Hafen Hamburg*) ir osta Hamburgā, Vācijā, kas atrodas Elbas upē, apmēram 110 kilometru attālumā no Elbas ietekas Ziemeļjūrā. Ostas kopējā teritorija ir 73,99 km², no kuras 43,31 km² aizņem sauszemes teritorija, bet 30,68 km² ūdens teritorija.

Pēc 2014. gada datiem ostā tika pārkrauti 145,7 miljoni tonnu kravas, kas to padara par Vācijas lielāko ostu pēc pārkrauto kravu daudzuma un otro lielāko ostu Eiropā aiz Roterdamas ostas pēc pārkrauto kravu daudzuma. Tā ir arī piecpadsmitā noslogotākā osta pasaulē.

Pēc 2014. gada datiem ostā ir iebraukuši 589 000 pasažieru, kas to padara par vienu populārākajām kruīza kuģu piestātnēm Eiropā. Hamburgas ostā ir divas kruīza kuģu piestātnes.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hamburgas osta.
# Garīdzniecība

Reliģiskie līderi
**Garīdzniecība** ir īpaši ordinēta (deleģēta) kalpotāju kārta, kas veido kādas reliģijas garīgo hierarhiju. Kristīgajā baznīcā šajā terminā var ietilpt sludinātāji, mācītāji, priesteri, diakoni, mūki, klostera abati, kardināli, bīskapi, arhibīskapi, pāvesti. Dažādās konfesijās šie amati, amatu nosaukumi, to sadalījumi var krietni atšķirties.
Jūdaistu garīdznieki tiek saukti par rabīniem, musulmaņu — par imāmiem, mullām (šiītu arī par ajatollām).
# Eiropas Tautas partija[labot | labot pirmkodu]

| Eiropas Tautas partija |
| --- |
|  |
| Prezidents |
Donalds Tusks (Polija) |
| Dibināta |
1976. gada 8. jūlijs |
| Galvenā mītne |  Brisele, Beļģija |
| Ideoloģija |
Kristīgā demokrātija Konservatīvisms Liberālais konservatīvisms Eiropas federālisms |
| Politiskā pozīcija |
Centriski labēja |
| Oficiālās krāsas |
Zils, zelts |
| Eiropas Parlaments |
175 / 705
 |
| Mājaslapa |
| www.epp.eu |

**Eiropas Tautas partija** (angļu: *European People's Party*) ir Eiropas politiskā partija. Partiju 1976. gadā dibināja kristīgo demokrātu partijas, tomēr vēlāk tajā tika iekļautas arī konservatīvās partijas un citas labējo centrismu pārstāvošās partijas.

Eiropas Tautas partija ir lielākā partija Eiropas Parlamentā kopš 1999. gada, Eiropadomē kopš 2002. gada un Eiropas Komisijā. Vairāki no Eiropas Savienības dibinātājiem pārstāvēja partijas, kas vēlāk tika apvienotas Eiropas Tautas partijā. Šo partiju pārstāvēja arī agrākais Eiropadomes priekšsēdētājs Hermans Van Rompejs un agrākais Eiropas Komisijas prezidents Žuze Manuels Barozu.

Partijā ietilpst Vācijas Kristīgo demokrātu apvienība, Polijas Pilsoņu platforma, Latvijas Vienotība, Francijas Tautas kustības savienības, Spānijas Tautas partija u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Eiropas Tautas partija.
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Tirdzniecības bilance[labot | labot pirmkodu]

**Tirdzniecības bilance** ir ekonomisks rādītājs, kas parāda valsts preču eksportu un importu starpību noteiktā laika periodā. Tā ir viena no svarīgākajām sastāvdaļām maksājumu bilancē, kas atspoguļo valsts starptautisko ekonomisko darbību. Tā palīdz novērtēt valsts ekonomikas veselību un konkurētspēju.

## Tirdzniecības bilances sastāvdaļas

* Eksports. Preces, ko valsts pārdod ārvalstīs. Eksports ir pozitīvs faktors tirdzniecības bilancē, jo valsts iegūst ārvalstu valūtu un palielina savu ekonomiku.
* Imports. Preces, ko valsts iegādājas no citām valstīm. Imports ir negatīvs faktors, jo tas nozīmē, ka valsts iztērē naudu, kas tiek izmantota citu valstu ekonomikās.

## Tirdzniecības bilances veidi

1. Aktīva tirdzniecības bilance
	* Ja eksports pārsniedz importu, tad valsts tiek uzskatīta par tirdzniecības aktīvu. Tas nozīmē, ka valsts gūst vairāk ienākumu no ārvalstu tirdzniecības, nekā iztērē importējot preces.
	* Piemēri: Ja valsts eksportē lielu daudzumu preču, piemēram, dārgmetālus, energoresursus (piemēram, naftu) vai citas vērtīgas izejvielas, tā var uzrādīt aktīvu tirdzniecības bilanci.
2. Pasīva tirdzniecības bilance
	* Ja imports pārsniedz eksportu, tad valsts ir tirdzniecības deficītā. Tas nozīmē, ka valsts patērē vairāk nekā iegūst no ārvalstu tirdzniecības, kas var novest pie valsts parāda pieauguma vai ārvalstu valūtas rezervju samazināšanās.
	* Piemēri: Valstis, kas importē vairāk nekā eksportē (piemēram, ASV, kas bieži sastop deficītu tirdzniecības bilancē).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tirdzniecības bilance.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
# Mērenā josla[labot | labot pirmkodu]

Mēreno joslu atrašanās vietas uz Zemes
**Mērenajā joslā** cauru gadu valda mēreno platumu gaisa masas. Ziemā gaisa temperatūra parasti ir zem 0 °C, vasarā — virs 0 °C. Taču temperatūra, tāpat kā nokrišņi, mainās atkarībā no vietas attāluma līdz jūrai vai okeāna piekrastei.

Mērenās joslas okeāniskā klimata apgabalos gaisa temperatūra ziemā svārstās ap 0 °C, vasarā tā ir +15—17 °C. Nokrišņu ir daudz — no 1000 līdz 2000 mm gadā. Mēreni kontinentālā klimata apgabalos (arī Latvijā) ir ne sevišķi auksta ziema — gaisa temperatūra -5 līdz -10 °C un silta vasara — +16 +17 °C. Gadā ir 600—800 mm nokrišņu. Kontinentālajam klimatam, kurš visizteiksmīgākais ir Eirāzijas kontinenta vidienē, raksturīga ļoti zema gaisa temperatūra ziemā — ap -30 °C un samērā karsta vasara — ap +25 °C un vairāk. Nokrišņu ir maz — no 400 līdz 600 mm gadā. Musonu klimata apgabalos ir ne visai karsta vasara — gaisa temperatūra +16 +20 °C un auksta ziema — ap -20 °C. Nokrišņu ir samērā daudz — ap 1000 mm, un tie ir galvenokārt vasarā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mērenā josla.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Gviānas Kosmosa centrs

| Gviānas Kosmosa centrs |
| --- |
| *Centre spatial guyanais* |
| Ariane 5 pacelšanās Gviānas Kosmosa centrā |
| Gviānas Kosmosa centrsRādīt kartē "Gviāna"Gviānas Kosmosa centrsRādīt kartē "Dienvidamerika" |
| Vispārīga informācija |
| Tips |
kosmodroms |
| Atrašanās vieta |  Gviāna |
| Pilsēta |
Kuru |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Būvniecības sākums |
1964 |
| Pabeigta |
1970 |
| Īpašnieks |
ESA/EUSPA/CNES |
| Tīmekļa vietne |
| www.cnes-csg.fr |

**Gviānas Kosmosa centrs** (franču: *Centre spatial guyanais*, angļu: *Guiana Space Center*) ir Francijas kosmodroms Kuru apkaimē, Franču Gviānā. Tas atrodas ļoti izdevīgā vietā - ekvatora un Atlantijas okeāna tuvumā. Kosmodromu kosmisko aparātu nogādāšanai kosmosā izmanto Eiropas Kosmosa aģentūra (ESA), Francijas kosmiskā aģentūra (CNES) un kompānija Arianespace.

Mūsdienās no kosmodroma tiek palaistas visas lielās kravnesības Ariane 5 nesējraķetes. Pašlaik (2007) tiek būvēts starta laukums vidējas kravnesības krievu Sojuz-2 raķešu palaišanai. Nākotnē šeit ir paredzēts apkalpot vieglās nesējraķetes Vega.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Gviānas Kosmosa centrs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Kopējais pieprasījums

**Kopējais pieprasījums** ir preču un pakalpojumu apjoms (nacionālās ražošanas reālais apjoms), kuru mājsaimniecības, uzņēmumi, valdība un ārzemnieki ir gatavi pirkt pie jebkura iespējamā cenu līmeņa.
Koppieprasījums dažkārt tiek raksturots kā modelis, kas atklāj cēloņsakarību starp nacionālās ražošanas un pakalpojumu apjomu un cenu vidēji svērto līmeni: jo zemākas ir cenas, jo lielāks koppieprasījums, t. i., tā preču masa, kas tiek tautsaimniecībā pieprasīta un arī saražota.

## Faktori, kas ietekmē kopējo pieprasījumu

Kopējo pieprasījumu ietekmē gan tiešie, gan netiešie faktori. Pie tiešajiem faktoriem pieder; procentu likme- cenu pieaugums palielina naudas pieprasījumu un līdz ar to procenta likmi. Tas, savukārt, samazinās kopējo pieprasījumu, jo pastiprināsies stimuls uzkrāt, un arī reālā naudas pirktspēja kļūs mazāka. Tāpat kopējo pieprasījumu ietekmē reālais naudas daudzums un tā pirktspēja. Cenu pieaugumu rezultātā iedzīvotāju ietaupījumi zaudē vērtību un kopējais pieprasījums samazināsies. Pie tiešajiem faktoriem pieder- importa iepirkuma apjoms. Ja importa preces ir lētākas, iedzīvotāji vairāk pirks tās, bet vietējo ražojumu kopējais pieprasījums samazināsies.

Pastāv arī netiešie jeb ārpuscenas faktori, kas var ietekmēt kopējo pieprasījumu. **Izmaiņas patērētāju izdevumos** rodas mainoties patērētāju labklājības līmenim, patērētāju nogaidīšanas dēļ. Arī patērētāju parādu dēļ un mainoties nodokļu likmēm, jo lielāki nodokļi jāmaksā, jo mazāk preču var atļauties pirkt. **Izmaiņas investīciju izdevumos** — tās ietekmē procenta likme, gaidāmā peļņa no investīcijām, nodokļu līmenis, jaunu tehnoloģiju ieviešana, neizmantoto ražošanas jaudu esamība. **Izmaiņas valsts izdevumos** — tiem pieaugot, palielinās kopējais pieprasījums. **Izmaiņas tīrā eksporta apjomā** — to ietekmē ārvalstu nacionālais ienākums, jo tas lielāks, jo vairāk iespēju palielināt konkrētās valsts eksportu. Tāpat būtiski ir valūtu kursi. Jo zemāks nacionālās valūtas kurss, jo lētākas šīs valsts preces ārzemēs.

## Atsauces
# Kannas[labot | labot pirmkodu]

| Kannas  |
| --- |
| pilsēta |
| *Cannes* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| KannasKannasKannasRādīt kartē "Francija"Rādīt kartē "Provansa-Alpi-Azūra krasts"Rādīt kartē "Piejūras Alpi"Rādīt visas |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Francija** |
| Reģions |
Provansa-Alpi-Azūra krasts |
| Departaments |
Piejūras Alpi |
| Administrācija |
|  • Mērs |
Bernārs Brošāns |
| Platība |
|  • sauszeme |
19,62 km2 |
| Maks. augstums |
260 m |
| Min. augstums |
0 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
74 350 |
|  • blīvums |
3 659/km² |
| Pasta indeksi | 06400 |
|  **Kannas Vikikrātuvē** |

**Kannas** (franču: *Cannes*) ir pilsēta Piejūras Alpu departamentā, Provansas-Alpu-Azūras krasta reģionā, Francijas dienvidaustrumos. Pilsētā 2019. gadā dzīvoja 74 545 iedzīvotāji. Kannas ir vislabāk pazīstamas kā viena no pasaulē slavenākajiem un ievērojamākajiem kinofestivāliem Kannu kinofestivāla norises vieta. Tāpat tā ir slavena ar dažādajiem luksusa klases veikaliem, restorāniem un viesnīcām.

2. gadsimtā p.m.ē. Kannu pašreizējā atrašanās vietā tika dibināta apdzīvota vieta ar nosaukumu *Aegitna*. Vēsturnieki nav pārliecināti par šī nosaukuma nozīmi. Kannu apkārtnē bija zvejnieku apmetne.

## Sadraudzības pilsētas

Kannu sadraudzības pilsētas ir :

* Akapulko, Meksika
* Beverlihilsa, ASV
* Kensingtona un Čelsi, Lielbritānija
* Šidzuoka, Japāna

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kannas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Mājaslapa Arhivēts 2012. gada 5. martā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
# Odefransa

|  |
| --- |
| **Odefransa** |
| Hauts-de-France |
| —  **Francijas reģions**  —  |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |

 |
| Odefransas atrašanās vieta Francijā |
| Pārvaldes centrs
  | Lille
 |
| Valsts
 |  Francija |
| Izveidots | 2016. gadā |
| Departamenti |
5
* Ēna
* Nora
* Padekalē
* Somma
* Uāza
 |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 31 813 km² |
| **Iedzīvotāji** (2023. gadā) |
|  - Kopā | 5 992 194 |
|  - Blīvums | 188,4/km² |
| Laika josla | CET (UTC+1)
  |
|  - Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) |
| ISO 3166 kods | FR-HDF |
| **Mājaslapa:** www.hautsdefrance.fr |
|  **Odefransa Vikikrātuvē** |

**Odefransa** (franču: *Hauts-de-France*, izrunā: /o d(ə) fʁɑ̃s/ — ‘Augšfrancija’) ir administratīvais Francijas reģions, kas atrodas valsts ziemeļos. Reģions tika izveidots 2016. gada 1. janvārī, apvienojot divus iepriekšējos reģionus — Noru-Padekalē un Pikardiju. Sākotnēji reģiona nosaukums bija Noras-Padekalē-Pikardijas reģions (*Région Nord-Pas-de-Calais-Picardie*), bet 2016. gada 28. septembrī tas tika mainīts uz Odefransu. Odefransas administratīvais centrs ir Lille. 2023. gadā reģionā dzīvoja 5,9 miljoni cilvēku.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Odefransa.

* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Saratovas apgabals

|  |
| --- |
| **Saratovas apgabals** |
| Саратовская область |
| —  **apgabals**  —  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Novietojums Krievijā |
| Oficiālā valoda
  | krievu valoda
 |
| Valsts
  |  Krievija |
| Federālais apgabals
  | Pievolga |
| Centrs | Saratova |
| Administratīvais iedalījums |
39
* Saratova
* Svetlija
* Aleksandrovgajas rajons
* Arkadakas rajons
* Atkarskas rajons
* Bazarnijkarabulakas rajons
* Balakovas rajons
* Balašovas rajons
* Baltajas rajons
* Voļskas rajons
* Voskresenskojes rajons
* Dergaču rajons
* Duhovņickojes rajons
* Jekaterinovkas rajons
* Jeršovas rajons
* Ivantejevkas rajons
* Kaļiņinskas rajons
* Krasnoarmejskas rajons
* Krasnijkutas rajons
* Krasnopartizanskas rajons
* Lisije Goru rajons
* Marksas rajons
* Novije Busaru rajons
* Novouzenskas rajons
* Ozinku rajons
* Pereļubas rajons
* Petrovskas rajons
* Piterkas rajons
* Pugačovas rajons
* Rovnojes rajons
* Romanovkas rajons
* Rtiščevas rajons
* Samoilovkas rajons
* Padomju rajons
* Tatiščevas rajons
* Turku rajons
* Fjodorovas rajons
* Hvalinskas rajons
* Engelsas rajons
 |
| **Platība**  |
|  - Kopā
  | 101 240 km² |
| **Iedzīvotāji** (2024) |
|  - Kopā | 2 385 163 |
|  - Blīvums | 23,6/km² |
|  - Etniskais sastāvs | krievi (89,7 %) kazahi (2,9 %) tatāri (1,7 %) |
| ISO 3166 kods | RU-SAR |
| **Mājaslapa:** saratov.gov.ru |
|  **Saratovas apgabals Vikikrātuvē** |

**Saratovas apgabals** (krievu: *Саратовская область*) ir viens no Krievijas Federācijas apgabaliem Volgas federālajā apgabalā. Tas robežojas ar Volgogradas apgabalu dienvidrietumos, Voroņežas apgabalu rietumos, Tambovas apgabalu ziemeļrietumos, Penzas, Uļjanovskas un Samaras apgabaliem ziemeļaustrumos, Orenburgas apgabalu austrumos, kā arī ar Kazahstānu dienvidos.

## Pilsētas

### Uzskaitījums

**Saratova**
Arkadaka
Atkarska
Balakova
Balašova
Boļska
Jeršova
Kaļiņinska
Krasnoarmeiska
Krasnijkuta
Marksa
Novouzenska
Petrovska
Pugačova
Rtiščevo
Hvaļinska
Šihaņi
Engelsa Saratovas apgabala pilsētu izvietojums; **treknrakstā** — apgabala centrs
## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Saratovas apgabals.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
# Aeroinženierija

**Aerokosmiskā inženierija** ir inženierijas nozare, kas apskata jautājumus, kas ir saistīti ar aeronautiku un astronautiku (kosmonautiku). Parasti šos abus terminus apvieno vienā — aerokosmiskā inženierija (angļu: *aerospace engineering*). Dažkārt var sajaukt ar aviācijas inženieriju, kura ietver sevī tikai smagāku par gaisu lidaparātu ekspluatācijas un izstrādes nozares.

USAF SR-71 trainer
## Aerokosmiskajā inženierijā apskatāmie elementi

* aerodinamika — mācība par vielu plūšanu ap objektiem, piemēram, spārniem vai cauriem objektiem (piemēram, vēja tuneļiem);
* dzinējspēki (tiek pētīti dzinēji, kas virza transporta līdzekli cauri gaisam (vai kosmiskajai telpai, piemēram, iekšdedzes dzinēji, reaktīvie dzinēji, raķešdzinēji));
* kontroles inženierija — mācība, kas pēta matemātiskos modeļus un izstrādā tos, lai tie darbotos vēlamajā veidā;
* struktūra — objekta dizains un uzbūve ar mērķi, lai objekts izturētu slodzes, ko izjūt lidojuma laikā;
* materiālu zinātne — aeroinženierija pēta materiālus, no kuriem tiek konstruētas aviācijas detaļas; tiek izgudroti materiāli ar ļoti specifiskām īpašībām un tiek mainītas un uzlabotas jau esošās, lai uzlabotu to darbību;
* aeroelastika — pēta iedarbību starp aerodinamiskajiem spēkiem un struktūras elastību;
* datorzinātne, kas aeroinženierijas ietvaros koncentrējas uz tai svarīgiem jautājumiem.

Pārsvarā aeroinženierija balstās teorētiskajā matemātikā, vielu dinamikā, lidojuma dinamikā. Tomēr liela nozīme ir arī empīriskajiem materiāliem. Vēsturiski šīs empīriskās zināšanas tika iegūtas no prototipu un modeļa testēšanas vai nu vēja tuneļos, vai arī brīvā atmosfērā. Tomēr nesenie sasniegumi datorikā ir devuši iespēju simulēt dabiskos apstākļus, tādējādi paātrinot izpētes procesu un samazinot laiku datu iegūšanai.

Vadošās kompānijas aeroinženierijā (2005. gads): *Airbus*, *Boeing*, *Bombardier*, *Lockheed Martin*, *Northrop Grumman*, *Raytheon*.
# Amnesty International

*Amnesty International*|  |
| Abreviatūra |
AI |
| Izveidots |
1961 |
| Tips |
nevalstiska, bezpeļņas |
| Galvenā mītne |
Londona, Apvienotā Karaliste |
| Darbības reģions |
Pasaule |
| Oficiālās valodas |
arābu, angļu, franču, spāņu |
| ģenerālsekretārs |  Salils Šetijs |
| Brīvprātīgie |
ap 3 miljoniem |
| Tīmekļa vietne |
www.amnesty.org |

Amnesty International (**AI**) ir nevalstiska cilvēktiesību organizācija, kas apvieno ap 3 miljoniem biedru vairāk kā 150 valstīs. Tā cīnās par politieslodzīto atbrīvošanu, bēgļu tiesību ievērošanu, spīdzināšanas izskaušanu, nāvessoda atcelšanu, Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas ievērošanu un citiem mērķiem cilvēktiesību jomā. Organizāciju 1961. gadā Apvienotajā Karalistē izveidoja britu jurists Pīters Benensons. 1977. gadā tā saņēma Nobela miera prēmiju. ANO to ir apbalvojusi ar Apvienoto Nāciju Organizācijas balvu Cilvēktiesību jomā.

Amnesty International sekcijas (2012)
## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Amnesty International.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* *Amnesty International* vēsture Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)

| Apbalvojumi |
| --- |
| Priekštecis:  **Betija Viljamsa Meirīda Korigena**  |  **Nobela miera prēmija**  1977. gads | Pēctecis:  **Anvars Sādāts Menahems Begins**  |