# Aleksandrs Puškins[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Aleksandrs Puškins *Александр Пушкин* |
| --- |
|  |
| Aleksandrs Puškins 1827. gada Kiprenska gleznā |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1799. gada 6. jūnijā  Maskava, Krievijas Impērija |
| Miris | 1837. gada 10. februārī (37 gadi)  Sanktpēterburga, Krievijas Impērija |
| Tautība | krievs |
| Dzīvesbiedre | Natālija Puškina |
| Bērni | 4 |
| Paraksts |  |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | dzejnieks, prozaiķis, dramaturgs |
| Valoda | krievu |
| Žanri | dzeja, proza, drama |
| Augstskola | Carskoje Selo licejs |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Aleksandrs Puškins** (krievu: *Александр Сергеевич Пушкин*; 1799. gada 6. jūnijs — 1837. gada 10. februāris) bija krievu dzejnieks, dramaturgs un prozaiķis, krievu literārās valodas reformators, vēsturiski kritisku sacerējumu autors. Puškinu uzskata par vienu no izcilākajiem krievu rakstniekiem un dzejniekiem.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1799. gadā Maskavā virsnieka Sergeja Puškina (1767—1848) un viņa sievas Nadeždas, dzimušas Gannibalas (1775—1836), ģimenē.
Sava tēva senčus viņš uzskatīja par senu aristokrātisku dzimtu, kas cēlusies no 1268. gada Rakveres kaujā kritušā krievu karavīra Radšes (saīsinājums no *Ратислав Степан*), un rakstīja par savu dzimtu gan dzejā, gan prozā. Vairākkārt savā dzejā rakstīja par mātes vectēvu Abramu Gannibalu, afrikāņu izcelsmes Pētera I mācekli un kalpu, vēlāk — kara inženieri un ģenerāli. Aleksandram bija māsa Olga (pēc laulībām Pavļiščeva, 1797—1868) un brālis Ļevs (1805—1852).

Mācījās Carskoje Selo licejā pie Pēterburgas (1811–1817), 1814. gadā publicēja pirmo dzejoli. Strādāja par Ārlietu koledžas ierēdni, aktīvi iesaistījās sabiedriskajā dzīvē un 1820. gadā publicēja vēsturisko poēmu "Ruslans un Ludmila".
Sakarā ar izsmejošām epigrammām pret Krievijas impērijas ķeizaru Aleksandru I un vairākiem ministriem Puškinu 1820. gadā pārcēla ierēdņa darbā uz 1812. gadā anektēto Besarābijas guberņu. Tālā ceļojuma laikā viņš saslima ar plaušu karsoni un no maija līdz septembrim ārstējās Pjatigorskā un Krimā, kur iedvesmojās poēmu "Kaukāza gūsteknis" (publicēta 1822), "Bahčisarajas strūklaka" (1824) rakstīšanai. Kišiņevas periodā (1820–1823) Puškinu uzņēma brīvmūrnieku ložā "Ovīdijs" un viņš apceļoja Ukrainas dienvidus. Pēc neilgas uzturēšanās Odesā 1824. gada vasarā Puškinu atbrīvoja no civilā dienesta un līdz 1826. gada septembrim nometināja viņa mātei piederošajā Mihailovskas muižā Pleskavas guberņas Opočkas apriņķī, kur viņš turpināja darbu pie romāna vārsmās "Jevgeņijs Oņegins" un uzrakstīja vēsturisko romānu "Boriss Godunovs" (1825). Pēc Decembristu sacelšanās pie varas nāca ķeizars Nikolajs I, kurš 1826. gadā apžēloja Puškinu un atļāva viņam apmesties uz dzīvi Maskavā policijas uzraudzībā.
1829. gada vasarā Puškins devās uz Aizkaukāzu, kur cīnījās Krievu—turku karā (1828—1829) un 1829. gada jūnijā piedalījās Erzurumas ieņemšanā.
Pēc atgriešanās Maskavā 1831. gadā Puškins apprecējās ar Natāliju Gončarovu un pārcēlās uz Pēterburgu. Šajā laikā viņš atbalstīja Novembra sacelšanās apspiešanu Polijā un Lietuvā un tika atjaunots ierēdņa amatā kā titulārpadomnieks, vāca arhīvu materiālus un pēc tiem rakstīja vēsturiskos darbus "Dubrovskis" (1833), "Pugačova stāsts" (1834) un "Kapteiņa meita" (1836). 1833. gadā viņu uzņēma Krievu akadēmijā.

Miris 1837. gada 10. februārī Pēterburgā pēc dueļa ar savu svaini Žoržu d'Antesu (*Georges-Charles de Heeckeren d’Anthès*).

* Nadežda Gannibala (māte)
* Sergejs Puškins (tēvs)
* Natālija Gončarova (sieva)

## Darbi

Puškinu uzskata par Krievijas literatūras ģēniju, tāpat kā Danti Itālijā vai Gēti Vācijā, veidojot Puškina personības kultu.

### Poēmas

* "Ruslans un Ludmila" (*Руслан и Людмила*, 1817—1820)
* "Kaukāza gūsteknis" (*Кавказский пленник*, 1820—1821)
* "Gabrieliāde" (*Гавриилиада*, 1821)
* "Vadims" (*Вадим*, 1821—1822)
* "Brāļi laupītāji" (*Братья разбойники*, 1821—1822)
* "Bahčisarajas strūklaka" (*Бахчисарайский фонтан*, 1821—1823)
* "Čigāni" (*Цыганы*, 1824)
* "Grāfs Nuļins" (*Граф Нулин*, 1825, pirmais izdevums)
* "Poltava (poēma)" (*Полтава*, 1828—1829)
* "Tazits" (*Тазит*, 1829—1830)
* "Māja Kolomnā" (*Домик в Коломне*, 1830)
* "Jezerskis" (*Езерский*, 1832)
* "Andželo" (*Анджело*, 1833)
* "Vara jātnieks" (*Медный всадник*, 1833)

### Romāns vārsmās

* "Jevgeņijs Oņegins" (1823—1832)

### Dramatiskie darbi

* "Boriss Godunovs" (*Борис Годунов*, 1825)
* "Skopais bruņinieks" (*Скупой рыцарь*, 1830)
* "Mocarts un Saljēri" (*Моцарт и Сальери*, 1830)
* "Akmens viesis" (*Каменный гость*, 1830)
* "Dzīres mēra laikā" (*Пир во время чумы*, 1830)
* "Nāra" (*Русалка*, 1829—1832)

### Proza

* "Pētera Lielā nēģeris" (*Арап Петра Великого*, 1827)
* "Romāns vēstulēs" (*Роман в письмах*, 1829)
* "Nelaiķa Ivana Belkina noveles" (*Повести покойного Ивана Петровича Белкина*, 1830)
* "Gorjuhina ciema vēsture" (*История села Горюхина*, 1830)
* "Roslavļovs" (*Рославлев*, 1831)
* "Dubrovskis" (*Дубровский*, 1833)
* "Pīķa dāma" (*Пиковая дама*, 1834)
* "Pugačova stāsts" (*История Пугачёва*, 1834)
* "Kirdžali" (*Кирджали*, 1834)
* "Ēģiptes naktis" (*Египетские ночи*, 1835)
* "Ceļojums uz Arzramu 1829. gada pārgājiena laikā" (*Путешествие в Арзрум во время похода 1829 года*, 1835)
* "Kapteiņa meita" (*Капитанская дочка*, 1836)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Aleksandrs Puškins.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Ukrainas vēstures enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)