Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Eiropas Savienības un Turcijas muitas savienība[labot | labot pirmkodu]

Eiropas Savienība un Turcija
**Eiropas Savienības un Turcijas muitas savienība** ir ekonomiskā vienošanās, kas stājās spēkā 1996. gada 1. janvārī. Šī vienošanās ir būtisks solis Eiropas Savienības (ES) un Turcijas attiecību padziļināšanā, nodrošinot brīvāku preču kustību starp abām pusēm un veicinot ekonomisko sadarbību.

Muitas savienība nodrošina, ka rūpniecības un apstrādāto lauksaimniecības preču tirdzniecība starp ES un Turciju notiek bez muitas tarifiem un kvotām. Tomēr lauksaimniecības produkti un daži citi produkti ir izņēmums un nav pilnībā iekļauti muitas savienībā. Turcija pieņem un pielāgo ES kopējo muitas tarifu attiecībā uz trešajām valstīm. Tas nozīmē, ka importējot preces no valstīm ārpus ES, gan ES, gan Turcija piemēro vienādus muitas tarifus.

Turcija ir arī apņēmusies saskaņot savu komerciālo politiku ar ES, ieskaitot muitas noteikumus, intelektuālā īpašuma tiesības un konkurences politiku.

## Problēmas

* Lauksaimniecības preču neiekļaušana muitas savienībā ir viens no galvenajiem izaicinājumiem, kas ierobežo pilnīgu tirdzniecības liberalizāciju starp ES un Turciju.
* Lai gan Turcija ir apņēmusies saskaņot savu politiku ar ES, joprojām pastāv atšķirības noteikumos un standartos, kas var radīt tirdzniecības šķēršļus.
* Politiskā situācija Turcijā un tās attiecības ar ES dalībvalstīm var ietekmēt muitas savienības darbību un turpmāko attīstību.

## Skatīt arī

* Eiropas Savienības Muitas savienība

## Ārējās saites
# Eiropas Ogļu un tērauda kopiena[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **European Coal and Steel Community Eiropas Ogļu un tērauda kopiena** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **1952 – 2002** |  |

 |
|  Karogs |
| Location of Eiropas Ogļu un tērauda kopienas |
| **Pārvaldes centrs** |  |
| **Valdība** |  |
| **Vēsturiskais laikmets** | Aukstais karš |
|  - Dibināta | 1952 |
|  - Likvidēta | 2002 |

 |

**Eiropas Ogļu un tērauda kopiena** (**EOTK**; angļu: *European Coal and Steel Community*) bija starptautiska organizācija, kuras mērķis bija Eiropas valstu apvienošana pēc Otrā pasaules kara. Tā ir Eiropas Savienības priekštece. Organizācija tika dibināta ar 1951. gada Parīzes līgumu, ko parakstīja Beļģija, Francija, Rietumvācija, Itālija, Nīderlande un Luksemburga.

Eiropas Ogļu un tērauda kopienas izveidi pirmais ierosināja Francijas ārlietu ministrs Robērs Šūmans 1950. gada 9. maijā kā veidu, kā novērst turpmāko karu starp Franciju un Vāciju. 1957. gadā Eiropas Ogļu un tērauda kopiena apvienojās ar divām līdzīgām kopienām: Eiropas Ekonomikas kopienu un Eiropas Atomenerģijas kopienu. 1967. gadā visas trīs iestādes tika apvienotas Eiropas Ekonomikas kopienā, taču katra saglabāja savu neatkarīgo statusu. 2002. gadā beidzās Parīzes līgums un visus organizācijas resursus un aktivitātes pārņēma Eiropas Savienība.

## Skatīt arī

* Šūmaņa deklarācija

## Ārējās saites

* Eiropas Savienības vēsture
# Anatolija

Anatolija un Eiropa
**Anatolija** (no grieķu: *Ανατολία* (*Anatolía*) — ‘saullēkta [zeme]’, ‘austrumi’; turku: *Anadolu*), arī **Mazāzija**, ir ģeogrāfisks reģions Turcijā. Vārds lietots jau kopš Jonijas laikiem (aptuveni 1000. gads p.m.ē.). Bizantiešu nosaukums *Anatolikon*, austrumu-, apzīmēja zemes uz austrumiem no Eiropas un no Bizantijas galvaspilsētas Konstantinopoles (tagadējā Stambula). Vārda etimoloģija apstiprina uzskatu, ka Anatolija ir pussala, kuru apskalo Melnā jūra un Vidusjūra, bet tās austrumos atrodas Tauru kalni.

Turku *Anadolu* cēlies no grieķu vārdiem, kas lietoti abos Bosfora krastos jau pirms Konstantinopoles nostiprināšanās. Turku tautas etimoloģijā vārda izcelsmi skaidro kā divu vārdu salikumu: *ana* — 'māte' un *dolu* — 'pilns'. Abu vārdu salikums nozīmē „mātes pilns” vai „pilns mātišķuma” un ir pamatā uzskatam pedagoģijā — mātes piens ir pamata devums vīrišķīgajai drosmei. Netulkojot tik tieši, šis jēdziens tiek skaidrots arī kā „pilsētu māte” un šāds skaidrojums, iespējams, cēlies pirms islāma ienākšanas, kad vienīgais Āzijā pazīstamais starptautiskais spēks bija Bizantijas impērija, kas bija pakļāvusi visu šo reģionu.

*
*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Anatolija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)

## Skatīt arī

* Bizantija
* Osmaņu impērija
* Turcija
# Tarragona

| Tarragona  |
| --- |
| pilsēta |
| *Tarragona* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| TarragonaRādīt kartē "Spānija"TarragonaRādīt kartē "Katalonija" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Spānija |
| Autonomais apgabals |  Katalonija |
| Province |
Tarragonas province |
| Platība |
|  • Kopējā |
55,6 km2 |
| Augstums |
68 m |
| Iedzīvotāji
(2025) |
|  • kopā |
143 649 |
|  • blīvums |
2 411,6/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Mājaslapa | www.tarragona.cat |
|  **Tarragona Vikikrātuvē** |

**Tarragona** (katalāņu: *Tarragona*, izrunā: /tərəˈɣonə/; latīņu: *Tarraco*) ir ostas pilsēta Katalonijā, Spānijā. Atrodas pie Vidusjūras. Tarragonas provinces administratīvais centrs. 2012. gadā iedzīvotāju skaits Tarragonā sasniedza 134 tūkstošus.

Tarako arheoloģiskais ansamblis 2000. gadā tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Iedzīvotāji

Iedzīvotāju skaita izmaiņas|

| Gads | Iedz. |
| --- | --- |
| 1717 | 4 915 |
| 1787 | 9 909 |
| 1857 | 19 760 |
| 1887 | 29 043 |
| 1890 | 25 207 |
| 1930 | 32 379 |
| 1960 | 45 273 |

 |

| Gads | Iedz. |
| --- | --- |
| 1990 | 25 207 |
| 1950 | 40 084 |
| 1981 | 111 689 |
| 1992 | 112 283 |
| 2000 | 114 097 |
| 2006 | 137 158 |
| 2012 | 134 085 |

 |

## Klimats

| Tarragonas meteoroloģiskie dati |
| --- |
| Mēnesis | Jan | Feb | Mar | Apr | Mai | Jūn | Jūl | Aug | Sep | Okt | Nov | Dec | Gads |
| Augstākā vidējā temperatūra °C (°F) | 13.8 (56.8) | 15.0 (59) | 16.7 (62.1) | 18.4 (65.1) | 21.5 (70.7) | 25.4 (77.7) | 28.7 (83.7) | 28.8 (83.8) | 25.9 (78.6) | 21.7 (71.1) | 17.2 (63) | 14.7 (58.5) | 20.7 (69.3) |
| Dienas vidējā temperatūra °C (°F) | 8.9 (48) | 10.1 (50.2) | 11.6 (52.9) | 13.4 (56.1) | 16.7 (62.1) | 20.6 (69.1) | 23.7 (74.7) | 24.0 (75.2) | 21.2 (70.2) | 17.0 (62.6) | 12.4 (54.3) | 10.0 (50) | 15.8 (60.4) |
| Zemākā vidējā temperatūra °C (°F) | 4.0 (39.2) | 5.1 (41.2) | 6.6 (43.9) | 8.4 (47.1) | 11.9 (53.4) | 15.7 (60.3) | 18.6 (65.5) | 19.3 (66.7) | 16.5 (61.7) | 12.3 (54.1) | 7.6 (45.7) | 5.2 (41.4) | 10.9 (51.6) |
| Nokrišņu daudzums mm (collas) | 38 (1.5) | 23 (0.91) | 35 (1.38) | 40 (1.57) | 60 (2.36) | 38 (1.5) | 15 (0.59) | 51 (2.01) | 77 (3.03) | 65 (2.56) | 49 (1.93) | 40 (1.57) | 504 (19.84) |
| Vidējais dienu skaits ar nokr. (≥ 1 mm) | 4 | 3 | 4 | 6 | 6 | 4 | 2 | 4 | 5 | 5 | 4 | 4 | 51 |
| Vidējais saulaino stundu skaits | 160 | 164 | 199 | 223 | 243 | 264 | 308 | 264 | 201 | 184 | 160 | 138 | 2 509 |
|  |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tarragona.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Vestgotu Karaliste[labot | labot pirmkodu]

Vestgotu "Tulūzas karaliste" (5. gs.)
Vestgotu "Toledo karaliste"
Valdnieku hronoloģija
**Vestgotu karaliste** bija ģermāņu vestgotu 418. gadā Gallijas dienvidrietumos nodibināta karaliste, ar pirmo centru Tulūzā.

5. gadsimta otrajā pusē Vestgotu karalistē bija iekļauta Pireneju pussalas lielākā daļa, kas kļuva par tās galveno teritoriju. 6. gadsimta sākumā Gallijas teritoriju iekaroja franki un vestgotu pārvaldībā palika tikai Pireneju pussala ar centru Toledo. Šis periods pazīstams kā "Toledo karaliste".

6.—7. gadsimtu laikā vestgotu pārvaldītā teritorija piedzīvoja uzplaukumu un ilgstošu miera periodu. Vestgoti spēja pakāpeniski samazināt kultūras atšķirības starp sevi un vietējiem iedzīvotājiem, tādējādi panākot iekšpolitisku stabilitāti. 589. gadā vestgotu karalis Rekareds no ariānisma pārgāja katoļticībā, tādējādi apvienojot valsts iedzīvotājus arī reliģiski.

## Sagrāve

711. gadā, izmantojot situāciju, kad vestgotu valdnieks Roderiks cīnījās ar baskiem pussalas ziemeļos, pussalas dienvidos no Āfrikas iebruka 7000 vīru liels berberu karaspēks. Pēc Roderika nogalināšanas kaujā berberi bez lielas pretestības iekaroja visus pussalas dienvidus ieskaitot arī galvaspilsētu Toledo. 712. gadā musulmaņu iekarotājiem ieradās 18 000 vīru lieli papildspēki, tai skaitā liels daudzums arābu. 716. gadā musulmaņu kontrolē jau bija lielākā daļa pussalas un valsts iekarošana noslēdzās 720. gadā. Berberu kontrolē bija nonākusi visa Pireneju pussala, izņemot kalnainos reģionus pussalas ziemeļos un Astūrijas provinci, kur vietējais vestgotu vietvaldis Pelaijo spēja apvienoties ar baskiem un organizēt efektīvu pretestību iekarotājiem, liekot pamatus rekonkistai.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vestgotu Karaliste.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Zvaigznes diena

Bartolomē Estebana Muriljo glezna, kurā redzams, kā Trīs Austrumu gudrie Zvaigznes dienā apciemo jaundzimušo Jēzu Kristu
**Zvaigznes diena**, arī **Triju kungu diena** vai **Triju ķēniņu diena**, ir kristiešu svētki, kas parasti tiek svinēti 6. janvārī.

Pirmās ziņas par Zvaigznes dienas svinēšanu datējamas ar 2. gadsimtu, un tās minēti Aleksandrijas Klementa un gnostiķu darbos.

Vēstures gaitā svētku nozīme dažādās kristīgajās tradīcijās ir būtiski mainījusies (jo īpaši Ziemassvētki kļuva par patstāvīgiem svētkiem), kā rezultātā vēsturiskās baznīcas mūsdienās Zvaigznes dienu svin dažādi — dažas Austrumu Pareizticīgās baznīcas šo dienu atzīmē 19. janvārī.

Pēc tradīcijas tiek uzskatīts, ka šajā dienā Trīs Austrumu gudrie, sekojot zvaigznei, devās uz Bētlemi aplūkot jaundzimušo jūdu ķēniņu Jēzu Kristu. Šis notikums ir aprakstīts Mateja evaņģēlija 2. nodaļā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Zvaigznes diena.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Ukrainas Interneta enciklopēdijas raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Leons XIII

| **Leons XIIILeo XIII* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Romas pāvests |
|  |
| **Amatā** 1878. gada 20. februāris — 1903. gada 20. jūlijs |
| Priekštecis |
Pijs IX |
| Pēctecis |
Pijs X |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1810. gada 10. martā Karpineto Romano, Francijas Pirmā impērija (Lacio,  Itālija) |
| Miršanas dati |
1903. gada 20. jūlijā (93 gadu vecumā) Roma, Itālijas Karaliste (Lacio,  Itālija) |
| Tautība |
itālis |
| Paraksts |  |

**Pāvests Leons XIII** (latīņu: *Leo XIII*; dzimis **Vinčenco Džoakīno Rafaēls Luidži Peči** (itāļu: *Vincenzo Gioacchino Raffaele Luigi Pecci*) 1810. gada 10. martā, miris 1903. gada 20. jūlijā) bija Romas pāvests, Romas Katoļu baznīcas un Vatikāna galva. Šajā amatā viņš bija no 1878. gada 20. februāra līdz 1903. gada 20. jūlijam.

Viņš bija visu laiku vecākais pāvests (mira 93 gadu vecumā) un viņam bija trešais ilgākais pāvesta valdīšanas laiks (25 gadi, 5 mēneši un 1 diena — 9281 diena), ilgāk par Romas pāvestiem ir bijuši vienīgi Jānis Pāvils II un Pijs IX. Viņa laikā tika izveidota Vatikāna īpašumu pārvalde.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Leons XIII.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
# CNN

| CNN |
| --- |
|  |
| Formāts |
kabeļtelevīzija |
| Attēla formāts |
480i (SDTV) 1080i (HDTV) |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Adrese |  Atlanta, ASV |
| Raida kopš |
1980. gada 1. jūnija |
| Sauklis | *Go There* *This is CNN* |
| Īpašnieks | *Warner Bros. Discovery Networks* |
| Apraide |  Pasaule |
| Mājaslapa |
cnn.com |

**CNN** jeb The Cable News Network ir ASV kabeļu un satelīttelevīzijas kanāls, kurš pieder *Warner Bros. Discovery Networks* nodaļai. Televīzijas kanālu 1980. gada 1. jūnijā izveidoja Teds Tērners. CNN kanāls pasaulē pirmais piedāvāja ziņu raidīšanas koncepciju 24 stundas diennaktī un bija pirmais pilnībā tikai ziņu kanāls ASV.

Uz 2005. gada 1. jūniju kompānija CNN sastāvēja no 14 dažādiem kabeļtelevīzijas un satelīttelevījas ziņu kanāliem, divām radiostacijām, sešām interneta vietnēm un 37 ārzemju birojiem. CNN ziņas tiek raidītas ar 38 kosmisko pavadoņu palīdzību un ir pieejamas vairāk nekā 100 miljoniem mājsaimniecību ASV. Starptautiski CNN pārraides tiek pārraidītas caur kanālu *CNN International*, kas redzams 212 pasaules valstīs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)
# Dionīsijs[labot | labot pirmkodu]

| **DionīsijsDionysius* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
25. Romas pāvests |
|  |
| **Amatā** 259. gada 22. jūlijs — 268. gada 26. decembris |
| Priekštecis |
Siksts II |
| Pēctecis |
Fēlikss I |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
nav zināms dzimšanas gads iespējams, *Magna Graecia* |
| Miršanas dati |
268. gada 26. decembrī Roma, Romas impērija |

**Pāvests Dionīsijs** (latīņu: *Dionysius*, dzimšanas gads nav zināms, miris 268. gada 26. decembrī) bija Romas bīskaps no 259. gada 22. jūlija līdz 268. gada 26. decembrim un līdz ar to katolisma tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem. Iespējams, viņš ir dzimis *Magna Graecia* ("Lielajā Grieķijā") — teritorijā mūsdienu Itālijas dienvidos. Par pāvestu Dionīsijs tika ievēlēts 259. gadā, aptuveni gadu pēc iepriekšējā pāvesta Siksta II nāves. Tajā laikā kristieši bija pakļauti vajāšanai. 260. gadā persieši saņēma gūstā romiešu imperatoru Valeriānu. Jaunais Romas imperators Galliēns nevērsās pret kristiešiem tik asi, kā viņa priekšteči.

Būdams pāvesta amatā, Dionīsijs sūtīja lielas naudas summas baznīcu atjaunošanai Kapadokijas novadā, kuras bija izpostījuši goti.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dionīsijs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Valentīns (pāvests)[labot | labot pirmkodu]

| Pāvests Valentīns |
| --- |
|  |
| Pontifikāta sākums |
827. gada 31. augusts |
| Pontifikāta beigas |
827. gada 10. oktobris |
| Priekštecis |
Eugenijs II |
| Pēctecis |
Gregors IV |
| Personiskā informācija |
| Dzimis |
ap 780. gadu Roma |
| Miris |
827. gada 10. oktobrī Roma |

**Valentīns** (latīņu: *Valentinus*; dzimis ap 780. gadu, miris 827. gada 10. oktobrī) bija Romas pāvests 827. gadā no augusta līdz oktobrim. Valentīns bija pāvesta Eugenija II pēctecis. Jau jauns būdams pievērsās baznīcai. Savas izslavētās tikumības un pieklājības dēļ no 817. līdz 824. gadam kalpoja pāvestam Paskālam I. Arī nākamā pāvesta Eugenija II pontifikāta laikā saglabāja savu ietekmi, un pēc viņa nāves vienbalsīgi tika ievēlēts par jauno pāvestu. Pāvesta amatā Valentīns bija ļoti īsu laiku, 40 dienas.

Pēc Valentīna par Romas pāvestu kļuva Gregors IV.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Valentīns.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
# Gregors XVI[labot | labot pirmkodu]

| **Gregors XVIGregorius XVI* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
255. Romas pāvests |
|  |
| **Amatā** 1831. gada 2. februāris — 1846. gada 1. jūnijs |
| Priekštecis |
Pijs VIII |
| Pēctecis |
Pijs IX |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1765. gada 18. septembrī Belluno, Venēcijas republika |
| Miršanas dati |
1846. gada 1. jūnijā (80 gadu vecumā) Roma |

**Pāvests Gregors XVI** (latīņu: *Gregorius XVI*) jeb **Gregorijs XVI** (dzimis 1765. gada 18. septembrī, miris 1846. gada 1. jūnijā), īstajā vārda **Bartolomeo Alberto Kapellāri** (itāļu: *Bartolomeo Alberto Cappellari*), bija 255. Romas pāvests no 1831. gada 2. februāra līdz nāvei.

Gregors XVI 1783. gadā kļuva par mūku un pieņēma vārdu **Mauro**. 1787. gadā viņš kļuva par priesteri. 1805. gadā Gregors XVI kļuva par Svētā Gregora klostera vikāru, bet 1825. gadā pāvests Leons XII viņu iecēla kardināla amatā. 1831. gadā kļuva par Romas pāvestu. Viņš izmantoja austriešu algotņus, lai pārtrauktu revolūciju, kas bija sākusies Pāvesta valstīs.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Gregors XVI.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
# Turmalē pāreja[labot | labot pirmkodu]

| Turmalē pāreja |
| --- |
|  |
| Turmalē pārejaTurmalē pārejaRādīt kartē "Francija"Rādīt kartē "Augšpireneji"Rādīt visas |
| Ģeogrāfija |
| Atrašanās vieta |
Pireneji |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Izmēri |
| Augstums |
2115 m |
|  **Turmalē pāreja Vikikrātuvē** |

**Turmalē pāreja** (franču: *Col du Tourmalet*; 2115 m) ir augstākais ceļš Pireneju centrālajā daļā Augšpireneju departamentā Francjā. Austrumu pakājē atrodas Kampanas komūna un divas trešdaļas pa ceļu uz augšu slēpošanas stacija *La Mongie*. Rietumos lejā atrodas *Luz-Saint-Sauveur* komūna.

*Tourmalet* ir arī siera šķirne, ko gatavo no aitas piena, ko iegūst šajos kalnos.

## *Tour de France*

Žaka Godē memoriāls Turmalē virsotnē
Turmalē pāreja ir viens no atpazīstamākajiem kāpumiem *Tour de France*. Tas sacensību distancē ir iekļauts vairāk reižu kā jebkura cita no kalnu pārejām, sākot ar 1910. gadu, kad pirmoreiz maršrutā tika iekļauti Pireneji. Pirmais braucējs, kurā sasniedza šo pāreju bija Oktāvs Lapizs, kurš pēc tam Parīzē ieguva dzelteno kreklu. 1913. gadā Ežēns Kristofs Turmalē pārejā salauza sava velosipēda dakšu un pats to salaboja pie kalēja Kampanā.

Kopā tūres laikā virsotne ir šķērsota 87 reizes (2020). Trīs reizes finišs ir noticis *La Mongie* stacijā, bet vēl trīs reizes pārejas virsotnē. Kopš 1980. gada tas ir iekļauts *hors catégorie* jeb ārkārtējā kategorijā. Arī *Vuelta a España* šo pāreju ir šķērsojusi vairākas reizes.

2010. gada sacensībās pāreja bija iekļauta divus etapos pēc kārtas, 16. posmā to šķērsojot rietumu virzienā uz Po un 17. posmā austrumu virzienā ar finišu virsotnē.

Virsotnē atrodas memoriāls Žakam Godē, kurš bija *Tour de France* direktors no 1936. līdz 1987. gadam un liela statuja Oktāvam Lapizam, kur viņš attēlots strauji elsojot un cīnoties ar kāpumu.

## Citi pasākumi

Turmalē pāreja ir iekļauts arī citās velosacensībās, ieskaitot *Vuelta a España*, kad tam ir bijuši posmi Francijā. Tas ir iekļauts arī dažādās amatieru sacensībās. Tāpat katru gadu tūkstošiem entuziastu veic šo kāpumu, ņemot līdzi dokumentu, kuru virsotnē apzīmogo, lai pierādītu, ka viņi to ir pieveikuši.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Turmalē pāreja.
# Holande[labot | labot pirmkodu]

Ziemeļholandes un Dienvidholandes provinces Nīderlandes kartē
**Holande** (nīderlandiešu: *Holland*) ir ģeogrāfisks reģions Nīderlandes rietumos. Agrāk tā bija atsevišķa Nīderlandes province, bet mūsdienās tās vietā ir Ziemeļholandes un Dienvidholandes provinces. Vēsturiskajā Holandes reģionā atrodas trīs lielākās Nīderlandes pilsētas: Amsterdama, Hāga un Roterdama. Termins "Holande" ļoti bieži tiek attiecināts uz visu Nīderlandes valsti un tiek lietots kā tās sinonīms. Šāda vārda izmantošana vispārīgi ir pieņemta, bet pret to iebilst daudzi nīderlandieši, it īpaši tie, kas dzīvo citās Nīderlandes provincēs.

No 10. līdz 16. gadsimtam Holande bija vienots politisks reģions Svētās Romas impērijas sastāvā.

## Atsauces
# Dienvidholande

|  |
| --- |
| **Dienvidholande** |
| Zuid-Holland |
| —  **Province**  —  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Emblēma** |

 |
|  |
| Pārvaldes centrs
  | Hāga
 |
| Oficiālā valoda
  | nīderlandiešu
 |
| Valsts
  |  Nīderlande |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 2 818 km² |
|  - Ūdens | 585 km² |
| **Iedzīvotāji** (2015) |
|  - Kopā | 3 600 784 |
|  - Blīvums | 1 277,8/km² |
| Laika josla | CET (UTC+1)
  |
|  - Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) |
| **Mājaslapa:** www.zuid-holland.nl |
|  **Dienvidholande Vikikrātuvē** |

**Dienvidholande** (nīderlandiešu: *Zuid-Holland*) ir viena no Nīderlandes 12 provincēm. Dienvidholande robežojas ar piecām citām provincēm: ar Ziemeļholandi, Utrehtu, Gelderlandi, Ziemeļbrabanti un Zēlandi. Provinces krastus apskalo arī Ziemeļjūra. Provinces administratīvais centrs ir Hāga, lai gan lielākā pilsēta pēc iedzīvotāju skaita ir Roterdama. Pēc platības Dienvidholande ir piektā lielākā province Nīderlandē, bet pēc iedzīvotāju skaita — vislielākā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dienvidholande.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Papjamento[labot | labot pirmkodu]

| Papjamento *Papiamentu* |
| --- |
| Valodu lieto: | Aruba, Kirasao, Bonaire |
| Pratēju skaits: | 341 300 |
| Valodu saime: | portugāļu kreoliskās valodas **Papjamento**  |
| Rakstība: | latīņu raksts (papjamento ortogrāfija) |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | *nav* |
| ISO 639-2: | pap |
| ISO 639-3: | pap  |
| Papjamento izplatība |
|

**Papjamento**, arī **papjamentu** (*papiamentu*), ir uz spānizētas portugāļu valodas ar lielu nīderlandiešu valodas piejaukumu balstīta kreoliskā valoda. Nelielu piejaukumu devušas arī angļu, aravaku un Portugāles bijušo Āfrikas koloniju valodas. Tā ir izplatīta Arubā, Kirasao un Bonairē. Oficiāls statuss tai ir Arubā un Kirasao, atzītas saziņas valodas statuss ar valsts iestādēm — arī Bonairē. Nedaudz to runā arī Nīderlandes salā Sintēstatiusā un Venecuēlas piekrastē Paragvanas pussalā, un ap 150 tūkstošiem papjamento pratēju, galvenokārt no Kirasao, dzīvo Nīderlandē.

Papjamento pratēju skaits tiek lēsts ap 341 tūkstošiem.

Valodas nosaukums radies no pārveidota portugāļu darbības vārda *papear* (runāt, pļāpāt), kam pievienota lietvārdu veidojošā galotne *-mento*. Par valodas izcelsmi un laiku ir dažādas versijas, pirmoreiz tā dokumentos kā plaši lietojama pieminēta 18. gadsimta sākumā, vecākie valodas teksti — 17. gadsimta vidus vēstules, kurās ir lielāka nīderlandiešu ietekme nekā mūsdienu valodā.

Oficiālu statusu tā ieguva Arubā 2003. gadā un Nīderlandes Antiļās 2007. gadā. Pēc pēdējo sašķelšanās 2010. gadā Kirasao ieguva neatkarību, apstiprinot iepriekšējo papjamento statusu, bet Bonaire palika Nīderlandes sastāvā.

Kopš 2013. gada šajā valodā tiek uzņemtas filmas (Arubā un Kirasao) un atskaņota opera (Nīderlandē).

## Dialekti

Arubas dialektā, atšķirībā no Kirasao un Bonaires, jūtama lielāka spāņu ietekme un vārdi, kas citur beidzas ar -u, Arubā beidzas ar -o. Tai skaitā valodas nosaukums. Kā K izrunājamais C burts Arubā citur tiek aizvietots ar K. Abu dialektu rakstība tika apstiprināta 1970. gados.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Papjamento.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Mašīntulkotājs Glosbe
* Īsa pašmācība Arhivēts 2021. gada 8. martā, *Wayback Machine* vietnē.