Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Skrituļdēlis[labot | labot pirmkodu]

Skrituļdēlis
**Skrituļdēlis** vai **skeitbords** (angļu: *skateboard*) ir dēlis, kas sastāv no vairākām koksnes kārtām, ar piekares palīdzību piestiprinātiem četriem ritentiņiem, paredzēts vienkāršai braukāšanai un triku izpildei.

## Skatīt arī

* Skeitbordings
# Eivisa[labot | labot pirmkodu]

| Eivisa |
| --- |
| *Eivissa* *Ibiza* |
| Eivisas satelītaina |
| EivisaEivisaRādīt kartē "Spānija"Rādīt kartē "Baleāru salas"Rādīt visas |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Vidusjūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Arhipelāgs |
Baleāru salas, Pitiusu salas |
| Platība |
572,56 km² |
| Augstākais kalns |
Satalaja 475 m |
| Administrācija |
|  Spānija |
| Autonomais apgabals |
Baleāru Salas |
| Lielākā pilsēta |
Eivisa |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
133 702 (2012. gadā) |
| Blīvums |
234,84/km² |
|  **Eivisa Vikikrātuvē** |

**Eivisa** (katalāņu: *Eivissa*, izrunā: /əjˈvisə/) vai **Ivisa** (spāņu: *Ibiza*, [iˈβiθa]) ir Spānijai piederoša sala Vidusjūrā, Baleāru salu arhipelāgā. Tā atrodas aptuveni 80 km uz austrumiem no Spānijas kontinentālās daļas. Eivisas platība ir 572,56 km². Baleāru salu arhipelāgā tā ir trešā lielākā sala pēc platības aiz Maļorkas un Menorkas. 2012. gadā Eivisā dzīvoja 134 tūkstoši iedzīvotāju. Lielākās pilsētas saļā ir Eivisa (50 tūkstoši iedzīvotāju), Santantoni de Portmaņa (22 tūkstoši iedzīvotāju) un Santaeularija (14 tūkstoši iedzīvotāju).

1999. gadā Eivisa tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Eivisa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Mežrags

| Mežrags |
| --- |
| Franču (vācu dubult) mežrags |
| Citi nosaukumi |
Meža rags |
| Hornbostela—Zaksa klasifikācija |
(423.232) |
| Spēlēšanas diapazons |
|  |

**Mežrags** (franču: *cor d'harmonie*, vācu: *Horn, Waldhorn*) ir metāla pūšamais mūzikas instruments, kas izveidojies no mednieku raga. Skanējuma ziņā tas ir pārejā starp koka un metāla pūšamajiem instrumentiem.

## Vēsture

17. gadsimtā mežrags ieguva mūsdienu mūzikas instrumentam līdzīgu formu, lai gan to izmantoja kā fanfaras. 1664. gadā franču operas pamatlicējs Žans Batists Lulli mežragam uzrakstīja solo partiju. Čehijas vācu izcelsmes komponists Jozefs Hampels mežraɡa spēlē Drēzdenes ɡalma kapelā sāka izmantot segšanu (surdinēšanu), ar rokas segšanu varēja aizpildīt dabiskās skaņurindas pakāpes.
Kolorēšanas nolūkos sāka izmantot arī konusveida surdīni, lai dabūtu dažādas tembrālas krāsas, sāka celt mežragus uz augšu. *Campana in aria* (ar atvaru uz augšu), tā spēlējot skaņa ir spilgta, izmanto krievu un angļu komponistu darbos.

Kaut arī 19. gadsimtā izgudroja ventiļu sistēmu, daudzi komponisti palika uzticīgi dabīgajam mežragam, līdz 1820. gadiem orķestra sastāvā bija divi mežragi, vēlāk četri mežragi (mežragu kvartets). Rihards Vāgners ievietoja partitūrās divus hromatiskos un divus dabīɡos (*Naturhorn*) mežragus. Nikolajs Rimskis-Korsakovs savā operā "Maija nakts" izmantoja dabīgo mežragu un trompeti.

## Izpildītāji

1880. gados brāļi Jurjāni izveidoja mežradznieku kvartetu, kurā spēlēja Andrejs, Pāvuls, Pēteris un Juris Jurjāni. Viņi piedalījās III vispārējos dziesmu svētkos (1888) un apceļoja Latviju, iepazīstinot visplašākās tautas masas ar klasiskās mūzikas vērtībām.

Mūsdienu latviešu ievērojamākie izpildītāji ir Arvīds Klišāns, kā arī Viesturs Vārdaunis, Gatis Evelons, Artūrs Šults u.c.
Mūsdienīgajā mūzikā, arī džezā, reizēm lieto mežragu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mežrags.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Yesterday[labot | labot pirmkodu]

| Yesterday |
| --- |
|  |
| *The Beatles* singls |
| no albuma *Help!* |
| B puse | *Act Naturally* |
| Izdots | * 1965. gada 6. augustā (Apvienotā Karaliste)
* 1965. gada 13. septembrī (ASV)
 |
| Ierakstīts |
1965. gada 14. jūnijā |
| Žanrs |
Kamerpops |
| Garums |
2:03 |
| Izdevējs | *Parlophone*, *Capitol* |
| *The Beatles* singlu hronoloģija |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Help!* (1965) — *Let It Be* (1970) | Yesterday (US-1965) — Yesterday (UK-1976) | *Day Tripper* / *We Can Work It Out* (1965) — *Back in the U.S.S.R.* (UK-1976) |

 |

Yesterday ir angļu grupas *The Beatles* dziesma no albuma *Help!*. Dziesma tika izdota 1965. gadā. Tā ir populāra dziesma arī mūsdienās ar vairāk nekā 2200 kaverversijām, kādu laiku tā arī bija dziesma ar visvairāk kaverversijām. Dziesmu latviešu valodā ar nosaukumu "Vakardiena" 1968. gadā ierakstījis Latvijas TV un radio estrādes un vieglās mūzikas orķestris kopā ar Zigfrīdu Račiņu.

## Atsauces
# Džeina Birkina

| **Džeina BirkinaJane Birkin* |
| --- |
| Džeina Birkina 1970. gadā |
| Dzimusi |
1946. gada 14. decembrī  Londona, Apvienotā Karaliste |
| Mirusi |
2023. gada 16. jūlijā (76 gadu vecumā)  Parīze, Francija |
| Nodarbošanās |
aktrise |
| Darbības gadi |
1965–2023 |
| Dzīvesbiedrs |
Džons Barijs (1965—1968, šķīrušies) |
| Bērni | * Keita Barija (1967–2013)
* Šarlote Gensbūra (1971)
* Lu Duaijona (1982)
 |

**Džeina Melorija Birkina** (angļu: *Jane Mallory Birkin*; dzimusi 1946. gada 14. decembrī, mirusi 2023. gada 16. jūlijā) bija angļu aktrise, dziedātāja un modele.

## Dzīvesgājums

Dzimusi Londonā 1946. gada 14. decembrī britu kara flotes virsnieka Deivida Birkina un aktrises Džūdijas Kempbelas ģimenē. 1965. gadā apprecējās ar komponistu Džonu Bariju, 1966. gadā viņa atveidoja nelielas lomas Mikelandželo Antonioni filmā "Fotopalielinājums" un Džeka Smita filmā "Kaleidoskops" (*Kaleidoscope*), bet 1969. gadā atveidoja galveno sieviešu lomu Pjēra Grimblā filmā *Slogan*, kurā galveno vīriešu lomu atveidoja Seržs Gensbūrs, kā arī piedalījusies filmā "Baseins". Tajā pašā gadā viņa pārcēlās uz dzīvi Francijā un duetā ar savu partneri Seržu Gensbūru ierakstīja dziesmu *Je t’aime… moi non plus* ("Es Tevi mīlu… es arī nē"). 1971. gadā viņiem piedzima meita Šarlote, pāris izšķīrās 1980. gadā. 1982. gadā viņai no attiecībām ar režisoru Žaku Duaijonu piedzima trešā meita Lu.

1990. gadu beigās Birkina saslima ar leikēmiju, 2021. gadā pārcieta smadzeņu insultu. Mirusi 2023. gada 16. jūlijā savā Parīzes mājā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džeina Birkina.

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Last Christmas

| *Last Christmas* |
| --- |
|  |
| *Wham!* singls |
| no albuma '**Music from the Edge of Heaven'** |
| Izdots |
1984. gada 20. decembrī |
| Formāts |
12" vinils , 7" vinils , CD |
| Ierakstīts |
1984 |
| Žanrs |
Jaunais vilnis, sintpops, *holiday* |
| Garums |
4:25 |
| Izdevējs | *Columbia Records*, *Epic Records* |
| Autors (i) |
Džordžs Maikls |
| Producents (i) |
Džordžs Maikls |
| *Wham!* singlu hronoloģija |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Freedom* (1984) | Last Christmas (1984) | *Everything She Wants* (1984) |

 |

Last Christmas ir britu dueta *Wham!* dziesma, kas tika izdota 1984. gadā. To uzrakstīja Džordžs Maikls un šo dziesmu ir pārdziedājuši daudzi mākslinieki nākamo gadu laikā. Tā sasniedza 2. vietu Lielbritānijas singlu topā. *Last Christmas* tiek uzskatīts par visu laiku populārāko Ziemassvētku dziesmu. Tā katru gadu ap Ziemassvētku laiku atgriežas dažādu valstu topos.

## Atsauces
# Billboard

*Billboard*|  |
| Veids |
mūzikas un izklaides žurnāls |
| Dibināts |
1894. gada 1. novembrī |
| Valoda |
angļu valodā |
| Redakcija |  Ņujorka, Ņujorka, ASV |
| Valsts |  ASV |
| Regularitāte |
reizi nedēļā |
| Kopējais metiens (2023) |
17 tūkstoši žurnālu nedēļā |
| Tīmekļa vietne | www.billboard.com |

Billboard (stilizēti kā billboard) ir Amerikas Savienoto Valstu mūzikas un izklaides žurnāls, kuru iknedēļu izdod uzņēmums *Penske Media Corporation*. Žurnālā publicē dziesmu topus, mūzikas ziņas, viedokļus par un ap mūziku un citu informāciju. Ievērojams ir *Billboard Tops*, kurā ietilpst tādi topi kā *Billboard Hot 100*, *Billboard 200*, kā arī *Billboard Global 200*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Billboard.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Kritiķis (profesija)

**Kritiķis** ir persona, kas sniedz vērtējumu, analīzi un atsauksmes par kādu darbu, produktu vai sniegumu. Kritiķis var specializēties dažādās jomās, piemēram, mākslā, literatūrā, kino, mūzikā vai kulinārijā. Viņa galvenais uzdevums ir pēc iespējas objektīvi novērtēt un sniegt savu viedokli par to, kas tiek pārskatīts, pamatojoties uz savām zināšanām, pieredzi un kritērijiem.

Kritiķis var izmantot dažādus vērtēšanas kritērijus, piemēram, māksliniecisko vērtību, tehniku, satura dziļumu, izpildījumu vai inovāciju. Viņu atsauksmes un vērtējumi var būt ietekmīgi un palīdzēt sabiedrībai vai pat radošajiem profesionāļiem saprast un novērtēt darbu vai produktu kvalitāti un vērtību.

Kritiķu viedokļi ir subjektīvi un atšķiras atkarībā no personiskajām preferencēm un skatījuma.

## Atsauces
# Jidzjin[labot | labot pirmkodu]

Lapa no kādas Jidzjin grāmatas (ap 12. gadsimtu)
**Jidzjin** (ķīniešu: 易經 — 'Pārmaiņu kanons'), **Pārmaiņu grāmata** jeb **Pārvērtību grāmata** ir viens no vecākajiem Ķīnas tekstiem. Grāmata iekļauta paredzējumu sistēma, ko var salīdzināt ar Rietumu pasaules ģeomantiju. Mūsdienās tiek uzskatīts, ka grāmata radās 1. gt. p.m.ē., tomēr precīzs grāmatas sarakstīšanas laiks nav zināms.[*nepieciešama atsauce*]

Ķīnas Karojošo valstu periodā grāmatas saturu sāka interpretēt kā astroloģijas un kosmoloģijas sistēmu, kas vēlāk kļuva par nozīmīgu zināšanu avotu šajās nozarēs Ķīnas vēsturē.[*nepieciešama atsauce*]

2019. gada 4. oktobrī Latvijas Nacionālajā bibliotēkā tika prezentēts Agita Baltgalves Jidzjin tulkojums latviešu valodā no senķīniešu valodas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 易 經 Yi Jing Table of content — I Ching, the Book of Changes (angliski) (franciski)
* “Trīs Zīmju Kanons” jeb Īsā Ķīnas kultūras vēsture (tulkojusi Natālija Rodionova, komentāri: Agita Baltgalve)
# Sudzukas trase[labot | labot pirmkodu]

| **Sudzuka** |
| --- |
|  |
| Atrašanās vieta |  Sudzuka, Japāna |
| Formula 1 statistika |
| F1 Grand Prix statuss | 1987—2006, 2009 |
| Grand Prix | Japānas GP |
| Apļa garums | 5,807 kilometri |
| Līkumi | 17 |
| Apļa rekords | 1:29.599 (Felipe Masa, Ferrari, 2006) |

**Sudzuka** (japāņu: 鈴鹿サーキット) ir bijusī Formula 1 sacīkšu trase, kura atrodas Sudzukas pilsētā, Japānā. Tā ir viena no vecākajām un slavenākajām japāņu sacīkšu trasēm. Tā ir Honda koncerna īpašumā.

Pirmās Formula 1 sacīkstes Suzukā notika 1987. gadā. Tas bija trešais Japānas GP, vēl divi notika Fudži septiņdesmito gadu vidū. Tās projektētājs bija nīderlandietis Džons Hūgenholcs. Trase ir viena no nedaudzajām, kuras šķērso pašas sevi. Līdz ar to tā no augšas tā mazliet atgādina astotnieku. Tā ir viena no garākajām, kuras pēdējos gados ir bijušas F1 kalendārā - 5,8 kilometri. Sudzuka ir viena no sarežģītākajām sacīkšu trasēm pasaulē. Tā kā šeit sacīkstes vienmēr notika sezonas beigās, bieži čempionāts izšķīrās tieši šeit. Līkums 130R, kas tolaik tika salīdzināts ar "Eau Rouge" Spā trasē, nebija pa spēkam Alanam Maknišam. Viņš kvalifikācijā 2002. gadā avarēja un sacīkstē nepiedalījās. Līkums tika pārbūvēts, tomēr MotoGP sacīkstē šajā līkumā nositās Daidžiro Kato. Kopš tā laika MotoGP nav atgriezies Sudzukā.

Pēdējā sacīkste Sudzukā notika 2012. gadā.

## Skatīt arī

* F1 trašu saraksts

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa Arhivēts 2007. gada 12. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
# Čhīanmai

| Čhīanmai  |
| --- |
| pilsēta |
| เชียงใหม่ |
|  |
|  |
| Čhīanmai |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Taizeme** |
| Platība |
|  • Kopējā |
405,0 km2 |
| Iedzīvotāji
(2022) |
|  • kopā |
1 198 000 |
|  • blīvums |
323,7/km² |
|  **Čhīanmai Vikikrātuvē** |

**Čhīanmai** (taju: เชียงใหม่) ir pilsēta Taizemē. Atrodas valsts ziemeļrietumos, Pingas upes krastos, apmēram 700 km uz ziemeļiem no valsts galvaspilsētas Bangkokas. Čhīanmai provinces administratīvais centrs. Iedzīvotāju skaits 2017. gadā sasniedza 131 tūkstoti. Tā ir lielākā pilsēta valsts ziemeļos, kā arī ievērojams tūrisma centrs.

Pilsēta dibināta 11. gadsimtā. Bija *Lan Na* karalistes galvaspilsēta (1296—1768), pēc tam tā kļuva par Čhīanmai karalisti. Pilsētā ievērojami ir dažādi klosteru kompleksi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Čhīanmai.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Taisnleņķa trijstūris

Taisnleņķa trīsstūris
**Taisnleņķa trijstūris** ir trijstūris, kuram viens no leņķiem ir taisns jeb vienāds ar 90°. Malas, kas veido taisno leņķi, sauc par katetēm, bet malu, kas ir vērsta pret taisno leņķi, — par hipotenūzu. Ja taisnleņķa trijstūrim ir zināmi abu katešu (vai katetes un hipotenūzas) garumi, atlikušo malu var aprēķināt pēc Pitagora teorēmas.

Taisnleņķa trijstūris ir vienādsānu trijstūris, ja tā abi pārējie leņķi ir 45°. Ar taisnleņķa trijstūra palīdzību definē jēdzienus: sinuss, kosinuss, tangenss un kotangenss (arī arksinusu, arkkosinusu un arktangensu).

Taisnleņķa trijstūrim rotējot ap vienu no tā katetēm, rodas konuss.

## Formulas

* Pitagora teorēma: WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
* Hipotenūza: WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
* Apvilktas riņķa līnijas rādiuss: WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
* Laukums: WIKINIUM\_MATH\_PH\_6
* Pret hipotenūzu novilkta augstuma garums: WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
* Pret hipotenūzu novilktas mediānas garums: WIKINIUM\_MATH\_PH\_10

## Skatīt arī

* Pitagora teorēma
* Pitagora trijnieks
* Hipotenūza
* Taisnstūris
# Svidnīka[labot | labot pirmkodu]

| Svidnīka  |
| --- |
| Svidnīkas centrs |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Svidnīka |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Slovākija |
| Apgabals |
Prešovas apgabals |
| Apriņķis |
Svidnīkas apriņķis |
| Pilsētas tiesības |
1944 |
| Platība |
|  • Kopējā |
20,2 km2 |
| Augstums |
230 m |
| Iedzīvotāji
(2025) |
|  • kopā |
9 500 |
|  • blīvums |
574,4/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Mājaslapa |
 |
|  **Svidnīka Vikikrātuvē** |

**Svidnīka** (slovāku: *Svidník*) ir pilsēta Slovākijas austrumos, Prešovas apgabala Svidnīkas apriņķa centrs tradicionālajā Šarišas novadā pie Ondravas upes. Pilsēta atrodas netālu no Duklas pārejas. Atšķirībā no vairuma Slovākijas pilsētu relatīvais iedzīvotāju vairākums pēc reliģiskās piederības ir grieķu katoļi. Brīvdabas muzejs.

## Vēsture

Ap pilsētu Otrā pasaules katra laikā 1944. gada septembrī/oktobrī notika sīvas kaujas starp PSRS un Vācijas karaspēku jeb t.s. Duklas kauja. Pati pilsēta tika izveidota 1944. gadā, apvienojot divus ciemus - Nižni Svidnīku un Višni Svidnīku. No 1993. gada - Slovākijas sastāvā.

## Cilvēki

Pēc etniskā sastāva vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (79,60 %), rusīni (13,04 %), ukraiņi (4,07 %). Pēc reliģiskās piederības - grieķu katoļi (41,10 %), pareizticīgie (25,82 %), katoļi (24,13 %), nereliģiozi (5,17 %).

Svidnīka ir dziedātājas Kristinas (*Kristina*, 1987) dzimtā pilsēta.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Svidnīka.
# Telesakari

Videozvana seanss UMTS mobilajā telefonā
**Telesakari**, **telekomunikācija** jeb **tālsakari** ir informācijas sūtīšana attālumā, izmantojot kādu informācijas nesēju. Mūsdienās informācijas pārraidi veic elektriskas vai optiskas ierīces, kas nodrošina signālu noraidīšanu salīdzinoši lielā ātrumā, lielos attālumos un lielā apjomā.

Telesakari ir nozīmīga mūsdienu pasaules ekonomikas nozare ar 3,85 triljoniem USD ieņēmumu 2008. gadā.

## Telesakaru tīkli

Telesakaru tīklus veido visu tehnisko līdzekļu kopums telesakaru nodrošināšanai starp vairākām vietām, kurās iekārtas nodrošina piekļuvi šiem pakalpojumiem. Katram tīklā esošajam saņēmējam tiek piešķirta unikāla adrese, lai nodrošinātu ziņu saņemšanu tieši konkrētajam lietotājam. Telesakaru tīkla piemēri ir datortīkli, internets (kurā viens no protokoliem ir vispasaules tīmeklis), radiosakaru un televīzijas tīkli, mobilo sakaru tīkls, bezvadu tīkls, globālais teleksa tīkls, integrēto pakalpojumu cipartīkls (ISDN), publiskais komutējamais tālruņu tīkls (PSTN), aviācijas telesakaru tīkls. Senākās tehnoloģijas bieži bija analogas (elektronikas izpratnē) un pat manuālas (tālruņu centrāles), bet 21. gadsimtā gandrīz viss tiek digitalizēts un nereti ari virtualizēts (ar mākoņskaitļošanu).

## Pārraides vide

Koaksiālais kabelis
Digitālas informācijas pārraidē viena no jaudīgākajām datu pārraides vidēm ir optiskās šķiedras kabeļi. Radiosakari, radioapraide un televīzija tiek īstenota ar radioviļņiem, kurus raida un uztver antena. Ar radioviļņiem tiek darbinātas arī bezvadu tīklāju ierīces jeb "piekļuves punkti". Telesakaros izmanto arī koaksiālos kabeļus un pārraides līnijas.

## Telesakaru vēsture

Agrākos laikos informācija tika sūtīta vizuālu (dūmu, optiskā telegrāfa, signālkarogu) vai skaņas (bungu, taures) signālu veidā. Par moderno tālsakaru aizsākumu var uzskatīt 19. gadsimta 30. un 40. gados izgudroto telegrāfu. Jau 19. gadsimtā ar sakaru līnijām izdevās savienot kontinentus. Tālsakaru nozīme un izplatība palielinājās 20. gadsimta sākumā, kad tika izgudrots radio un telefons. 20. gadsimta vidū tika ieviesta televīzija. 20. gadsimta beigās izstrādātās interneta un mobilo telefonu tehnoloģijas ietekmē mūsdienu sabiedrību sociālā, kultūras un ekonomikas jomā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Telesakari.

* "Starptautiskā Telesakaru savienība" jeb *International Telecommunication Union* (LR Valsts valodas centra terminoloģijas datubāzē).
* @Telesakari (Latvijas Telekomunikāciju asociācijas Twitter profils).
# Raksts

**Raksts** ir žurnālistikas, publicistikas un zinātniskās literatūras pamatžanrs, kurā strukturētā un mērķtiecīgā veidā tiek izklāstīta informācija par kādu tematu, notikumu, problēmu vai pētījuma rezultātiem. Raksta mērķis ir informēt, skaidrot, analizēt vai argumentēt, atkarībā no tā veida un auditorijas.

Raksti var būt informatīvi, analītiski, publicistiski vai zinātniski. Žurnālistikā raksts parasti balstās uz faktiem, avotiem un aktualitātēm, sniedzot lasītājam pārskatāmu un saprotamu informāciju. Publicistiskajā rakstā lielāka nozīme ir autora viedoklim, interpretācijai un argumentācijai, savukārt zinātniskais raksts ir orientēts uz jaunu zināšanu radīšanu vai esošo zināšanu sistematizēšanu, ievērojot akadēmiskās rakstīšanas un citēšanas normas.

Rakstam raksturīga skaidra struktūra, kas parasti ietver ievadu, galveno daļu un nobeigumu. Ievadā tiek formulēta tēma un raksta mērķis, galvenajā daļā izklāstīti fakti, argumenti vai pētījuma rezultāti, bet nobeigumā apkopotas galvenās atziņas vai secinājumi. Atsevišķos rakstu veidos, īpaši zinātniskajos, struktūra var būt detalizētāka, ietverot metodoloģijas aprakstu, analīzi un diskusiju.

Raksti tiek publicēti dažādos medijos, tostarp laikrakstos, žurnālos, akadēmiskajos izdevumos un digitālajās platformās. Mūsdienās raksts ir viens no galvenajiem informācijas aprites veidiem, kam ir būtiska nozīme sabiedrības izglītošanā, viedokļu veidošanā un zināšanu izplatīšanā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Raksts.
# Koris

Angļu skolas koris
**Koris** (no sengrieķu: *χορός* — ‘pūlis’) ir dziedātāju ansamblis, kas pamatā izpilda kora mūziku — mūziku, kas rakstīta koru vajadzībām.

Koris kā dziedātāju ansamblis ir sastopams ļoti daudzos mūzikas žanros — sākotnēji tā bija garīgā un klasiskā mūzika, mūsdienās kori izpilda arī džeza, gospeļa, blūza un pat roka kompozīcijas.

## Koru uzbūve

Vācu koris *Kantorei* orķestra priekšā
Visbiežāk korus vada diriģenti un tie sastāv no četrām "balsīm", kas kopā veido četrbalsīgu harmoniju, taču būtībā "balsu" skaits var būt neierobežoti liels, kamēr vien ir kāds, kas var šo partiju izdziedāt. Angļu komponists Tomass Teliss 1570. gadā sarakstīja skaņdarbu *Spem in alium*, kas paredzēts četrdesmit "balsīm" — astoņiem koriem, katrā pa piecām "balsīm"; mūsdienu poļu komponista Kšištofa Perendecka darbā *Stabat Mater* izpildījumā piedalījās trīs kori ar katrā sešpadsmit "balsīm" — kopā 48 "balsis".

Kori mēdz dziedāt gan ar, gan bez instrumentāla pavadījuma. Dziedāšanu bez instrumentāla pavadījuma parasti dēvē par *A Cappella*. Instrumentu klāsts, kas var papildināt kori, var būt ļoti plašs — sākot ar pilnu simfonisko orķestri un beidzot ar klavierēm vai ērģelēm — abi minētie instrumenti bieži tiek izmantoti arī tad, kad kopējais instrumentu skaits ir plašāks.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Koris.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
# Lāna (pilsēta)

| Lāna  |
| --- |
| pilsēta |
| *Laon* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Ģerbonis** |

 |
| LānaRādīt kartē "Francija"LānaRādīt kartē "Odefransa"LānaRādīt kartē "Ēna (Odefransa)" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Francija |
| Reģions |
Odefransa |
| Departaments |
Ēna |
| Platība |
|  • Kopējā |
42 km2 |
| Augstums |
63−183 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
24 220 |
|  • blīvums |
623,2/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
| Pasta kods | 02408, 02000 |
|  **Lāna Vikikrātuvē** |

**Lāna** (franču: *Laon*) ir pilsēta Francijas ziemeļos, Odefransā, Ēnas departamenta administratīvais centrs, tā atrodas 120 km attālumā no Francijas galvaspilsētas Parīzes. Lāna ir 42 kvadrātkilometru liela, 2008. gadā tās iedzīvotāju skaits sasniedza 26 175.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lāna.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Hieronims

| Svētais Hieronims *Sanctus Hieronymus* |
| --- |
| Sv. Hieronims Žaka Blanšāra 1632. gada gleznā |
| Dzimis |
ap 347. gadu Strīdona, Dalmācija |
| Miris |
420. gadā Bētleme |
| Piemiņas diena |
30. septembris 15. jūnijs (Austrumu kristietībā) |
| Simboli |
lauva, kardināls, krusts, galvaskauss, trompete, pūces un grāmatas |
| Svētais aizbildnis |
arheologi, arhivāri, bibliotekāri, bibliotēkas, skolēni, studenti, tulki |

**Svētais Hieronims** (latīņu: *Hieronymus*, dzimis ap 347. gadu, miris 420. gadā) bija katoļu priesteris, teologs, tulkotājs un vēsturnieks. Viņš ir atzīts par katoļu svēto un par Baznīcas doktoru. Dzimis Dalmācijas pilsētā Strīdonā. Hieronims ir ievērojams ar to, ka izveidojis Vulgātu — Bībeles tulkojumu latīņu valodā. No ebreju valodas iztulkojis Veco Derību un veicis vairākus labojumus Jaunās Derības tulkojumā. Pirms tam viņš daudz pētīja Svētos rakstus un apguva ebreju valodu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hieronims.