Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aleksandrs Samokutjajevs[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Aleksandrs Samokutjajevs *Александр Михайлович Самокутяев* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1970. gada 13. martā (56 gadi) Penza,  PSRS (tagad  Krievija) |
| Pilsonība |  Krievija |
| Tautība | krievs |
| Vecāki | Mihails Samokutjajevs |
| Dzīvesbiedre | Oksana Samokutjajeva |
| Bērni | Anastasija |

 |
|

| Kosmonauta informācija |
| --- |
| Krievijas kosmonauts |
| Kosmosā pavadītais laiks | 331 d 11 h 25 min |
| Iesaukums | 2003. |
| Misija(s) | 1. SKS-27, SKS-28 2. SKS-41, SKS-42 |
| Kosmosa kuģi | *Sojuz TMA-21*, *Sojuz TMA-14M* |
|  |

 |
|

| Militārais dienests |
| --- |
| Dienesta pakāpe | pulkvedis |
| Dienesta laiks | 1992 — 2012 |
| Valsts |  Krievija |
| Struktūra | Gaisa spēki |
| Nodarbošanās | lidotājs |
| Izglītība | Čerņigovas augstākā kara aviācijas skola, Jurija Gagarina Gaisa spēku akadēmija |

 |

**Aleksandrs Samokutjajevs** (*Александр Михайлович Самокутяев*, dzimis 1970. gada 13. martā) ir Krievijas kosmonauts, militārais lidotājs, pulkvedis rezervē.

Samokutjajeva pirmais kosmiskais lidojums SKS 27. ekspedīcijas sastāvā kā lidojuma inženierim sākās 2011. gada 4. aprīlī, startējot ar kosmosa kuģī *Sojuz TMA-21* (viņš arī *Sojuz* komandieris). Maijā viņš kļuva par 28. ekspedīcijas komandieri. Uz zemes atgriezās 2011. gada 16. septembrī.

2012. gadā Samokutjajevs atvaļainājās no bruņotajiem spēkiem.

Otro lidojumu Samokutjajevs sāka 2014. gada septembrī kā kosmosa kuģa *Sojuz TMA-14M* komandieris. Viņš bija SKS 41. ekspedīcijas un 42. ekspedīcijas lidojuma inženieris. 2015. gada martā atgriezās uz zemes.

2016. gada jūlijā Samokutjajevs tika apstiprināts par *Sojuz MS-09* pamatapkalpes komandieri. 2016. gada oktobrī Samokutjajevu *Sojuz MS-09* apkalpē nomainīja Antons Škapļerovs.
2017. gada 22. maijā Aleksandrs Samokutjajevs atstāja kosmonautu grupu.

## Ārējās saites

* Biogrāfiskie dati astronaut.ru lapā (krieviski)
# Fēlikss Kerstens

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Fēlikss Kerstens *Felix Kersten* |
| --- |
|  |
| Fēlikss Kerstens 1948. gadā |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1898. gada 30. septembrī Tartu, Vidzemes guberņa, Krievijas Impērija ( Igaunija) |
| Miris | 1960. gada 16. aprīlī (61 gads) Hamma, Ziemeļreina-Vestfālene,  Vācija |
| Nodarbošanās | masieris |
| Vecāki | tēvs - Frīdrihs Kerstens, māte - Olga, dzimusi Štībinga |
| Dzīvesbiedre | Irmgarde, dzimusi Neišefere |
| Bērni | 3 dēli |

 |

**Fēlikss Kerstens** (vācu: *Felix Kersten*, dzimis 1898. gada 30. septembrī, miris 1960. gada 16. aprīlī) bija Tartu dzimis vācbaltiešu izcelsmes masieris. No 1907. līdz 1911. gadam mācījās Cēsīs. Otrā pasaules kara laikā bija Heinriha Himlera personīgais masieris. Izmantojot ietekmi uz Himleru, Kerstenam izdevās palīdzēt koncentrācijas nometnēs ieslodzītajiem cilvēkiem. Pēc kara publicējis memuārus, saņēmis valsts apbalvojumus.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Fēlikss Kerstens.
* Fēlikss Kerstens World War II Database (angliski)
* *Baltiešu biogrāfiskais leksikons digitāli*.
* Juka Rislaki. Kerstena saraksts jeb Noslēpumainais cilvēks no Cēsīm (latviski)
# Masāža

**Masāža** (grieķu: *μάσσω* — 'glaudīt', 'mīcīt') jeb **laitīšana** ir dažādu roku kustību kopums, ar ko iedarbojas uz cilvēka ķermeni, lai panāktu ķermeņa vēlamo stāvokli (veicinātu asinsriti, vielmaiņu, notievētu u.c.), ķermeņa berzēšana ar ārstniecisku ietekmi.

Ne jebkura ķermeņa berzēšana ir masāža, piemēram, sekss vai kutināšana nav masāža. Ja ”masieris” tikai palīdz pacientam vingrot, tad tā ir vienkārši pacienta ķermeņa vingrināšana (fizioterapija), nevis masāža.[*nepieciešama atsauce*]

## Klasiskā masāža

Vairuma masāžu pamats ir klasiskā masāža, kas ir visizplatītākā[*nepieciešama atsauce*] manuālā terapija.

Zinot klasiskās masāžas tehnoloģiju (tehnoloģija — darbību kopums noteiktā secībā, lai panāktu vēlamo rezultātu), viegli ir prast daudzas citas masāžas.

Klasiskā masāža nav nekas sarežģīts[*nepieciešama atsauce*] un tā neprasa precīzu tehnoloģijas ievērošanu. Galvenais ir zināt tās lietojumu un pamatprincipus.

## Lietojums

Lai attīrītu organismu, veicinātu vielmaiņu, atslābinātu muskuļus, mazinātu nogurumu, paātrinātu asinsriti, aktivizētu enerģijas ražošanu ķermenim un smadzenēm, veicinātu atveseļošanos, notievētu, „iztaisnotu” mugurkaulu, mazinātu sāpes, likvidētu deformācijas un traumas.

## Tehnoloģijas pamatprincipi

Ar rokām tehniski berzējot ķermeni, panāk tā stāvokļa normalizēšanos. Vispirms masē muguru un mugurkaulu, jo tur atrodas visvairāk nervu un nervu galu, tādējādi var atslābināt visātrāk visu ķermeni. Rokas un kājas masē pa daļām no to augšējās daļas, tālāk pāriet pie to zemākām daļām. Tāda secība nepieciešama, lai neizjauktu asins plūsmas vienmērīgumu. Visvairāk asiņu plūst no sirds. Lai notievētu, pastiprināti jāmasē vēders, tādējādi aktivizējot tauku sadalīšanos pa visu ķermeni[*nepieciešama atsauce*], jo vēdera zonā atrodas visvairāk limfvadu. Svarīgi zināt katru muskuli, locītavu, lai tos atsevišķi, kur nepieciešams, varētu izmasēt.

## Ārējās saites

* Masāža | Medicīnas termins (latviski)
# Heinrihs Himlers

| **Heinrihs HimlersHeinrich Himmler* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
SS reihsfīrers |
|  |
| **Amatā** 1929. gada 6. janvāris — 1945. gada 29. aprīlis |
| Priekštecis |
Erhards Heidens |
| Pēctecis |
Kārlis Hanke |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1900. gada 7. oktobrī Minhene, Vācijas Impērija (tagad Bavārija,  Vācija) |
| Miršanas dati |
1945. gada 23. maijā (44 gadu vecumā) Līneburga, Vācijas Impērija (tagad Lejassaksija,  Vācija) |
| Apglabāts |
nezināma vieta Līneburgas tīrelī, Lejassaksija,  Vācija |
| Politiskā partija |
NSDAP |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
Margarete Bode |
| Augstskola |
Minhenes Tehniskā universitāte |
| Paraksts |  |

**Heinrihs Luitpolds Himlers** (vācu: *Heinrich Luitpold Himmler*; dzimis 1900. gada 7. oktobrī Minhenē, miris 1945. gada 23. maijā Līneburgā) bija Trešā reiha reihsfīrers, SS struktūru vadītājs.

## Biogrāfija

Dzimis Minhenē skolotāja ģimenē. Mācījies ģimnāzijās Minhenē un Landshūtē. Pirmajā pasaules karā nepiedalījās — laikā, kad absolvēja karaskolu, karš jau bija beidzies. Iestājās paramilitārajā organizācijā "Brīvprātīgo korpuss". No 1919. līdz 1922. gadam studēja agronomiju Minhenes Tehniskajā universitātē (toreiz Tehniskajā augstskolā).

1923. gada novembrī piedalījās Hitlera Alus pučā kā "partijas karognesējs". No 1924. gada bija Gregora Štrasera sekretārs. 1925. gada augustā iestājās NSDAP un kļuva par Bavārijas gauleiteru. 1929. gada 6. janvārī kļuva par SS reihsfīreru. 1933. gadā tika iecelts par Minhenes policijas vadītāju. 1934. gada 20. aprīlī tika iecelts par Prūsijas gestapo vadītāju. 1936. gada 17. jūnijā iecelts par visu policijas dienestu virsvadītāju.

1943. gadā iecelts par trešā reiha iekšlietu ministru. 1944. gada augustā iecelts par Rezerves armijas virspavēlnieku.

Kā SS reihsfīrers vadīja SS un Gestapo darbību. Viens no koncentrācijas un nāves nometņu tīkla un holokausta galvenajiem organizētājiem.

1945. gada pavasarī, vairs neticēdams Vācijas uzvarai karā, Himlers devās uz Lībeku, kur ar zviedru diplomāta Folkes Bernadota starpniecību sāka separātas sarunas par padošanos un ASV un britu kopīgu cīņu pret PSRS. To uzzinājis, Hitlers dienu pirms savas pašnāvības Himleru kā nodevēju atcēla no visiem amatiem. Tomēr sarunas izgāzās.

1945. gada 22. maijā Brēmenē britu armijas patruļa Himleru arestēja, kaut viņš bija apgādājies ar viltotiem personas dokumentiem. Izdarīja pašnāvību apcietinājumā, norīdams kapsulu ar ciānkāliju. Apglabāts nezināmā vietā Līneburgas tuvumā. Par Himlera nāvi eksistē vairākas sazvērestības teorijas.

## Bibliogrāfija

* Энциклопедия Третьего рейха. Москва, 1996. ISBN 5-320-00069-3 ISBN 5-87214-023-3 Nepareizs ISBN

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Heinrihs Himlers.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)