Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Grand Slam (teniss)

Četri Grand Slam tenisa turnīri ir ATP (vīriešiem) un WTA (sievietēm) sezonas prestižākās sacensības, ņemot vērā pasaules ranga punktus, tradīcijas, naudas balvu fondu un sabiedrības uzmanību. Tie ir:

* Austrālijas atklātais čempionāts
* Francijas atklātais čempionāts
* Vimbldonas čempionāts
* ASV atklātais čempionāts tenisā

Tenisā vienspēļu spēlētājs vai dubultspēļu komanda, kas uzvar visos četros *Grand Slam* turnīros vienā gadā, tiek dēvēta par Grand Slam jeb **kalendārā gada *Grand Slam ieguvēju, ja tajā pašā gadā papildus sasniegtajam *Grand Slam* izdodas arī uzvarēt olimpiskajās spēlēs, tad šādu panākumu sauc par **zelta *Grand Slam. Ja spēlētājs vai komanda uzvar visos četros turnīros pēc kārtas, bet ne viena kalendārā gada laikā, to sauc par **nekalendārā gada *Grand Slam. Savukārt, ja savas karjeras laikā spēlētājs vai komanda uzvar visos četros turnīros, to sauc par **karjeras *Grand Slam.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Grand Slam.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Trešais Sudānas pilsoņu karš

| Trešais Sudānas pilsoņu karš |
| --- |
|  **Pašreizējā militārā situācija:**   Sudānas valdības kontrolētā teritorija
  "Ātrā atbalsta spēki" kontrolētā teritorija)
  Sudānas Tautas atbrīvošanas kustības kontrolētā teritorija
  "Ātro atbalstu spēku" un Sudānas Tautas atbrīvošanas kustības kopīgi kontrolētā teritorija
  Sudānas atbrīvošanas kustības kontrolētā teritorija |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datums | 2023. gada 15. aprīlis – pašlaik |
| Vieta | Sudāna |
| Statuss |
Notiek |

 |
| Karotāji |
|  **Sudānas valdība**
 Ēģipte
 Saūda Arābija |  **Opozīcija Ātrā atbalsta spēki
* Jaunā Sudāna (no 2025. gada februāra)

 Lībija
 Apvienotie Arābu Emirāti (2023—2025) |  **Atbrīvošanas zonas Sudānas atbrīvošanas kustība
* Jaunā Sudāna (2023—2025)
 |

**Trešais Sudānas pilsoņu karš** ir pilsoņu karš Sudānā starp Sudānas valdības spēkiem un paramilitāro grupējumu "Ātrā atbalsta spēki" (RSF), kas sākās 2023. gada 15. aprīlī.

Cīņā pret valdību RSF palīdzēja arī Krievijas Vāgnera grupas kaujinieki.

## Priekšvēsture

2019. gadā Sudānas ekonomiskā krīze noveda pie masu protestiem un militāra apvērsuma pret autoritāro prezidentu Omāru el Bešīru. Savukārt 2021. gada beigās militāru apvērsumu veica el Bešīra līdzgaitnieki, pret ko sākās masu protesti un armijas mēģinājumi tos apspiest. ANO un Āfrikas Savienība apvērsumu kritizēja, bet arābu valstis, Ķīna un Krievija aicināja puses iet uz kompromisiem.

## Norise

Pēc armijas mēģinājuma administratīvi pakļaut specvienības, tās 2023. gada 15. aprīlī uzsāka sacelšanos. "Ātrā atbalsta spēki" (RSF) uzbruka galvenajām valdības objektiem Hartūmas pilsētā, sadurmēs izmantoja arī aviāciju un artilēriju. 23. aprīlī gan RSF vadītājs Mohameds Hamdans Daglo, gan valsts *de facto* vadītājs un militārais virspavēlnieks Abdels Fattahs al-Burhans apgalvoja, ka to kontrolē atrodas militārais štābs, prezidenta pils, Hartūmas Starptautiskā lidosta un Nacionālā raidorganizācija.

2023. gada novembrī atsākās karadarbība Dārfūras reģionā, kur arābu paramilitārās grupas uzbruka vietējiem civiliedzīvotājiem.

## Skatīt arī

* Lībijas pilsoņu karš
* Somālijas pilsoņu karš
* Mali karš

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Trešais Sudānas pilsoņu karš.
# Mjanmas pilsoņu karš

Mjanmas pilsoņu kara aktuālais stāvoklis. Militārās huntas (*Tatmadaw*) kontrolētā teritorija sārtā krāsā, citās krāsās attēlotā opozīcijas armiju kontrolētā teritorija
**Mjanmas pilsoņu karš** ir pilsoņu karš, kas izcēlās pēc 2021. gada militārā apvērsuma un tam sekojošās vardarbīgās protestu apspiešanas.

Ķīna, Krievija un Serbija atbalstīja Mjanmas militāro huntu, piegādājot tai munīciju, kara lidmašīnas un bruņumašīnas.

2023. gadā militārās huntas jeb Tamado (*Tatmadaw*) kontrolē bija mazāk nekā 40% Mjanmas teritorijas. Huntas pretinieki no 2023. gada novembra līdz 2024. gada janvārim ieņēma Kavlinas un Laukajas pilsētas.

Līdz 2024. gada beigām militārās huntas kontrole saruka līdz aptuveni 30 % no Mjanmas teritorijas. Vietējie bruņotie grupējumi — īpaši Arakānas armija, Mjanmas Nacionālās demokrātiskās alianse armija, Ta’angas Nacionālās atbrīvošanas armija un Činu brālības alianse — guva nozīmīgas uzvaras ziemeļos un rietumos.

2024. gada pavasarī Arakānas armija ieņēma Maungdavas pilsētu, nostiprinot kontroli pār lielāko daļu Rakhinas štata ziemeļu. Gada beigās tā sāka uzbrukumu arī uz Sittvi.

2025. gada martā valsti satricināja 7.7 magnitūdu spēcīga zemestrīce, kurā gāja bojā ap 1700 cilvēku un tūkstošiem tika ievainoti, radot papildus humanitāro krīzi. Konflikts turpinājās smagiem apšaudēm un gaisa triecieniem pat skartajās teritorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mjanmas pilsoņu karš.
# Mali karš

Mali kara aktuālais stāvoklis. Sārtā krāsā iezīmēta Mali, Burkinafaso un Nigēras valdību (Sāhelas valstu alianses) ar Krievijas alɡotņu palīdzību kontrolētā teritorija. Zaļā un pelēkā krāsā ir tuareɡu un islāma džihādistu kontrolētā teritorija.
Bamako demonstrācija huntas atbalstam ar Krievijas karoɡiem (2021)
**Mali karš** ir bruņots konflikts Mali ziemeļu daļā, kas turpinās kopš 2012. gada starp Mali valdību, tuaregu neatkarības kustību un dažādām islāmistu kaujinieku grupām.

## Norise

2012. gada janvārī valsts ziemeļu daļā sākās tuaregu sacelšanās, kas noveda pie Azavādas neatkarības pasludināšanas. Konfliktu saasināja martā notikušais valsts apvērsums un cīņas starp islāmistu un Nacionālo kustību Azavādas atbrīvošanai (MNLA). Islāmistiem izdevās ieņemt lielāko daļu Azavādas teritorijas, kas noveda pie Francijas iejaukšanās karadarbībā 2013. gada janvārī. Mēneša laikā Francijas un Mali bruņotie spēki operācijas "Serval" ietvaros atkaroja lielāko daļu valsts ziemeļu daļas. 2013. gadā vairāk nekā 10 000 zilo ķiveru karavīru tika izvietoti Mali ziemeļos ANO misijas MINUSMA ietvaros.

2020. gada 18. augustā Mali karavīri sarīkoja valsts apvērsumu, arestējot prezidentu Ibrahimu Keitu, premjerministru Bubu Sisē, kā arī citus augstākos valdības pārstāvjus un virsniekus. Nākamajā dienā Keita valsts televīzijā paziņoja par atkāpšanos no amata, atlaida parlamentu. Varas pārņemšanai nemiernieki izveidoja Tautas glābšanas nacionālo komiteju ar pulkvedi Asimi Goitu vadībā.
Nemierniekus atbalstīja Krievijas Vāgnera grupas kaujinieki, kas ieradās 2021. gada nogalē un palīdzēja huntai piespiest izvest no Mali aptuveni 12 000 karavīru lielo ANO miera uzturēšanas misiju (MINUSMA).
Pēc Vāgneriešu dumpja Krievija izveidoja "Āfrikas korpusu", kas turpināja cīņu pret nemierniekiem. 2023. gada novembrī Mali armija un krievu alɡotņi ieņēma Kidalas pilsētu. 2024. gadā *al-Qaida* filiāles kaujinieku ɡrupa *Jama'at Nusrat al-Islam wal-Muslimin* (JNIM) uzbruka Bamako lidostai un militārajai mācību nometnei.

2026. ɡada 25. aprīļa rītā *al-Qaeda* filiāles nemiernieki uzbruka Kati garnizona pilsētai, nogalinot Mali aizsardzības ministru ģenerāli Sadio Kamaru.
27. aprīlī tuaregu nemiernieki un džihādisti atguva Kidalas pilsētu.

## Skatīt arī

* Lībijas pilsoņu karš
* Somālijas pilsoņu karš
* Trešais Sudānas pilsoņu karš

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mali karš.