Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Zāras apgabals

1935. gada 13. janvāra tautas nobalsošanas zīme. Vairāk nekā 90% vēlētāju balsoja par pievienošanos Vācijai.
**Zāras apgabals** jeb **Sāras baseina teritorija** (franču: *Territoire du Bassin de la Sarre*) bija Zāras zemes centrālā daļā, kas no 1920. līdz 1935. gadam saskaņā ar Versaļas līguma 45.–50. pantu uz 15 gadiem bija nodota Tautu Savienībai kā mandāta teritorija Francijas pārvaldē. Francija saņēma īpašumtiesības uz ogļu raktuvēm.

1935. gada 13. janvāra plebiscītā 90,7% vēlētāju balsoja par pievienošanos Vācijai.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Zāras apgabals.
# Spāņu gripa

ASV karavīru nometnes slimnīcas nodaļa, kurā izguldīti ar spāņu gripu saslimušie karavīri.
**Spāņu gripa** bija gripas paveids, kas no 1918. līdz 1920. gadam izraisīja pandēmiju pasaulē, inficējot aptuveni 550 miljonus cilvēku (aptuveni 29,5% no pasaules iedzīvotājiem), no kuriem nomira 50—100 miljoni pasaules iedzīvotāju (2,7—5,3% no kopējā skaita).

Īpatnējs šai gripai bija tas, ka lielākā daļa, kurus tā skāra, bija veselīgi cilvēki vecumā no 20 līdz 40 gadiem. Tikai 20. gadsimta beigās, pētot sasaldētus spāņu gripas paraugus, atklājās, ka tās ietekmē imūnsistēma darbojās pārlieku intensīvi, kas faktiski noveda pie pašiznīcināšanās. Arī 1977.—1978. gada krievu gripas un 2009. gada cūku gripas pandēmiju izraisīja spāņu gripas serotips (A H1N1).

## Latvijā

Latvijā spāņu gripa sāka parādīties 1918. gada septembrī—oktobrī, kulmināciju sasniedzot novembrī—decembrī. Dažu mēnešu laikā Rīgā tika reģistrēti vairāk nekā 3000 ar spāņu gripu saslimušo, bet Liepājā no spāņu gripas nomira 82 cilvēki. No tās nomira mākslinieks Jāzeps Grosvalds, laikraksta *Rigasche Zeitung* redaktors Gregors Brucers, aktieris Jānis Staliņš, žurnālisti Fricis Vītoliņš un Ādolfs Dobelis un daudzi citi. Dažkārt spāņu gripas upuru vidū minēts arī dzejnieks Fricis Bārda, bet tam nav dokumentālu pierādījumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Spāņu gripa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* “Gripu ievazājuši vācieši” Arhivēts 2021. gada 16. maijā, *Wayback Machine* vietnē. Viesturs Sprūde la.lv, 2020. gada 7. martā
# Jūlijs

* Janvāris
* Februāris
* Marts
* Aprīlis
* Maijs
* Jūnijs
* Jūlijs
* Augusts
* Septembris
* Oktobris
* Novembris
* Decembris

Anša Cīruļa 1928. gada spalvas zīmējumu sērijas „Gada laiki” darbs „Siena jeb liepu mēnesis”
**Jūlijs** (latīņu: *Julius*) ir gada septītais mēnesis. Jūlijā ir 31 diena. Mēnesis ir nosaukts Jūlija Cēzara vārdā, jo viņš šajā mēnesī ir dzimis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir **liepu** vai **siena mēnesis**, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir *liepinis* vai *šienavimo mėnuo*, bet mūsdienās — *liepa*.

## Svētki

### Starptautiskie

* 1. jūlijs — Arhitektūras diena
* 2. jūlijs — Sporta žurnālista diena
* 20. jūlijs — Šaha diena
* Pēdējā jūlija piektdiena — IT administratora diena
* 31. jūlijs — Afrikāņu sievietes diena

### Latvijā

* 12. jūlijs — Jūras svētku diena

## Atceres dienas

* 4. jūlijs — Ebreju tautas genocīda upuru piemiņas diena

## Jūlija vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā jūlijā pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

| datums | vārdi | datums | vārdi | datums | vārdi | datums | vārdi | datums | vārdi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Imants, Ingars, Intars, Rimants | 8. | Ada, Adele, Antra | 15. | Egija, Egmonts, Egons, Henrihs, Henriks | 22. | Marija, Marika, Marina | 29. | Edmunds, Edžus, Vidmants |
| 2. | Halina, Ilvars, Lauma | 9. | Asna, Asne, Zaiga | 16. | Estere, Hermīne, Liepa | 23. | Magda, Magone, Mērija | 30. | Renārs, Valters |
| 3. | Benita, Everita, Verita | 10. | Lija, Olīvija | 17. | Aleksejs, Aleksis, Alekss | 24. | Krista, Kristiāna, Kristiāns, Kristīne | 31. | Angelika, Ruta, Rūta, Sigita |
| 4. | Sandis, Uldis, Ulvis | 11. | Leonora, Svens | 18. | Rozālija, Roze | 25. | Jēkabs, Žaklīna |
| 5. | Andžejs, Andžs, Edīte, Esmeralda | 12. | Indriķis, Ints, Namejs | 19. | Digna, Jautrīte, Kamila | 26. | Ance, Anna, Annija |
| 6. | Anrijs, Arkādijs | 13. | Margarita, Margrieta | 20. | Ramona, Ritma | 27. | Dita, Marta |
| 7. | Alda, Maruta | 14. | Anvars, Oskars, Ritvars | 21. | Meldra, Meldris, Melisa | 28. | Cecīlija, Cilda |

## Atsauces

## Skatīt arī

* Jūlija klimats Latvijā
# Egons Šīle

| **Egons ŠīleEgon Schiele* |
| --- |
| 1914. gadā gleznots pašportrets |
| Dzimis |
1890. gada 12. jūnijā  Tullna, Austroungārija |
| Miris |
1918. gada 31. oktobrī (28 gadu vecumā)  Vīne, Austroungārija |
| Tautība |
austrietis |
| Nozares |
glezniecība |
| Mākslas virziens |
ekspresionisms, jūgendstils |

**Egons Šīle** (vācu: *Egon Schiele*; dzimis 1890. gada 12. jūnijā, miris 1918. gada 31. oktobrī) bija austriešu gleznotājs. Šīle bija viens no nozīmīgākajiem 20. gadsimta sākuma gleznotājiem. Īpatnējās ķermeņa formas un izceltās līnijas Šīles darbos padarīja viņu par vienu no agrīnā ekspresionisma gleznotājiem, lai gan mākslinieka darbs dzīves laikā vairāk tiek piedēvēts jūgendstilam.

Ļoti liela daļa Šīles gleznu ir pašportreti. Viņš gleznoja arī citu personu portretus. Daudziem Šīles gleznotajiem portretiem ir raksturīgs tumšs, grotesks, erotisks un pat pornogrāfisks stils. Šīle mēdza gleznot arī ainavas un kluso dabu. Izplatītākie temati Šīles darbos bija nāve un sekss.

Šīle 1917. gadā atgriezās Vīnē. Kopā ar citiem māksliniekiem viņš piedalījās Secesijas izstādē 1918. gadā. Izstādes galvenajā zālē tika izstādīti piecdesmit Šīles darbi. Izstāde guva lielus panākumus, un Šīles darbu vērtība pieauga.

1918. gada rudenī Vīnē strauji izplatījās spāņu gripa. 28. oktobrī nomira Šīles sieva, kas bija sestajā grūtniecības mēnesī. Pēc trim dienām, 1918. gada 31. oktobrī, no spāņu gripas nomira arī Šīle, būdams tikai 28 gadus vecs.

## Attēlu galerija

* 1912. gadā gleznots pašportrets
* *Die kleine Stadt II*, 1912.—1913. gads
* *Sitzender weiblicher Akt*, 1914. gads
* *Tod und Mädchen*, 1915. gads

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Egons Šīle.
* Egons Šīle museumsyndicate.com Arhivēts 2013. gada 14. martā, *Wayback Machine* vietnē.
* Egons Šīle artcyclopedia.com
# Trāķieši

Trāķiešu peltasts, 5. līdz 4. gadsimts p.m.ē.
**Trāķieši** (sengrieķu: *Θρᾷκες*, latīņu: *Thraci*) bija sena indoeiropiešu cilšu grupa, kas apdzīvoja Eiropas dienvidaustrumu zemes — Trāķiju, kā arī Balkānu pussalas ziemeļaustrumus un Mazāzijas ziemeļrietumu daļu. Runāja trāķiešu valodā.

Trāķiešu cars
## Izskats

Grieķu filozofs Ksenofans ir aprakstījis trāķiešus ārēji atšķirīgus no grieķiem, jo tiem ir bijuši gaiši mati un zilas acis. Tomēr antropologi uzskata, ka trāķiešiem tomēr vairāk ir atbildis Vidusjūras atzars ar nelielu dināru piejaukumu, iespējams gaišās ādas pigmentācijas dēļ, sabiedrībā viņus uzskatīja par pontīdiem. Mūsdienu tautās trāķiešu līdzību var saskatīt moldāvos, rumāņos un bulgāros. Trāķiešu vīrieši pārsvarā nēsāja bārdas un ūsas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Senie trāķieši. Māksla, kultūra, vēsture, bagātības Arhivēts 2008. gada 17. decembrī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
# Uluru

| Uluru *Uluṟu* |
| --- |
|  Skats uz Uluru no helikoptera |
| UluruRādīt kartē "Austrālija"UluruRādīt kartē "Ziemeļu teritorija" |
| Augstums | 863 m v.j.l. |
| Relatīvais augstums | 348 m |
| Atrašanās vieta |  Austrālija |
|  **Uluru Vikikrātuvē** |
|
UNESCO Pasaules mantojuma objekts |
| *Oficiālais nosaukums: Uluru – Kata Ķurtas nacionālais parks* |
| Tips |
Daba |
| Kritērijs |
v, vi, vii, ix |
| Iekļauts |
1987 |
| Aizsardzības nr. |
447 |
| Valsts |  Austrālija |
| Platība |
132 566 ha |

**Uluru** (*Uluṟu*), agrāk zināma kā **Eiersa klints** (angļu: *Ayers Rock*), ir liela smilšakmens klints centrālajā Austrālijā. Agrāk uzskatīja, ka tā ir lielākais atsevišķi stāvošais akmens (monolīts) pasaulē, bet tagad ir noskaidrots, ka tas pieder pie smilšakmens slāņa, kurš Austrālijas ģeoloģisko pārmaiņu dēļ ir pacelts uz augšu. Uluru ir viens no atpazīstamākajiem Austrālijas dabas objektiem. Tas ir iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Uluru.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
# Garbage

| *Garbage* |
| --- |
| Grupa 2005. gadā |
| Galvenā informācija |
| Izcelsmes vieta |  ASV |
| Žanri |
Alternatīvais roks, industriālais roks, triphops, elektronika, postgrandžs |
| Darbības gadi |
1994—pašlaik |
| Izdevēji |
A&E Records, Geffen, Mushroom UK, Almo Sounds, Warner Bros., Stunvolume Records |
| Tīmekļa vietne |
www.garbage.com |
| Dalībnieki |
|
Širleja Mensona, Djūks Ēriksons, Stīvs Markers, Bučs Vigs |

Garbage ir skotu/amerikāņu rokgrupa no Medisonas, Viskonsinas štata, ASV, kas tika dibināta 1994. gadā. Grupas soliste Širleja Mensona ir skotiete, taču pārējie grupas dalībnieki ir amerikāņi. Grupa savus ierakstus ir pārdevusi vairāk nekā 14 miljonos kopiju. Garbage ir septiņreiz pretendējusi uz Grammy balvu, taču nevienu reizi nav to ieguvusi. Grupa ir izdevusi 7 studijas albumus.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

* *Garbage* (1995)
* *Version 2.0* (1998)
* *Beautiful Garbage* (2001)
* *Bleed Like Me* (2005)
* *Not Your Kind of People* (2012)
* *Strange Little Birds* (2016)
* *No Gods No Masters* (2021)
* *Let All That We Imagine Be the Light* (2025)

## Grupas dalībnieki

* Širleja Mensona — vokāls, taustiņinstrumenti, ģitāra
* Djūks Ēriksons — basģitāra, taustiņinstrumenti, ģitāra
* Stīvs Markers — ģitāra, taustiņinstrumenti
* Bučs Vigs — bungas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Garbage.
* Oficiālā mājaslapa (angliski)
* MySpace profils (angliski)
# Prinss[labot | labot pirmkodu]

| Prinss *Prince* |
| --- |
|  |
| Galvenā informācija |
| Dzimis |
Prinss Rodžers Nelsons 1958. gada 7. jūnijā  Mineapolisa, Minesota, ASV |
| Miris |
2016. gada 21. aprīlī (57 gadu vecumā)  Šanhasena, Minesota, ASV |
| Darbības gadi |
1976—2016 |

**Prinss Rodžers Nelsons** (angļu: *Prince Rogers Nelson*; 1958. gada 7. jūnijs — 2016. gada 21. aprīlis) bija amerikāņu mūziķis. Prinss bija produktīvs dzejnieks un mūziķis, kas izlaidis vairākus simtus dziesmu ar savu vārdu, kā arī sadarbībā ar citiem māksliniekiem. Saņēmis Kinoakadēmijas balvu par labākajām oriģināldziesmām un *Grammy* balvu par mūziku filmai "Purpura lietus" (*Purple Rain*, 1984), kā arī Zelta globusa balvu par dziesmu *The Song of the Heart* filmai "Jautrās pleznas" (*Happy Feet*, 2006). 2004. gadā Prinss tika uzņemts Rokenrola slavas zālē.

Prinss nomira 2016. gada 21. aprīlī, nāves cēlonis — opioīda fentanila pārdozēšana.

## Diskogrāfija

Studijas albumi

* *For You* (1978)
* *Prince* (1979)
* *Dirty Mind* (1980)
* *Controversy* (1981)
* *1999* (1982)
* *Purple Rain* (1984)
* *Around the World in a Day* (1985)
* *Parade* (1986)
* *Sign o' the Times* (1987)
* *Lovesexy* (1988)
* *Batman* (1989)
* *Graffiti Bridge* (1990)
* *Diamonds and Pearls* (1991)
* *Love Symbol Album* (1992)
* *Come* (1994)
* *The Black Album* (1994)
* *The Gold Experience* (1995)
* *Chaos and Disorder* (1996)
* *Emancipation* (1996)
* *Crystal Ball* (1998)
* *The Truth* (1998)
* *The Vault: Old Friends 4 Sale* (1999)
* *Rave Un2 the Joy Fantastic* (1999)
* *The Rainbow Children* (2001)
* *One Nite Alone...* (2002)
* *Xpectation* (2003)
* *N.E.W.S* (2003)
* *Musicology* (2004)
* *The Chocolate Invasion* (2004)
* *The Slaughterhouse* (2004)
* *3121* (2006)
* *Planet Earth* (2007)
* *Lotusflow3r* (2009)
* *MPLSound* (2009)
* *20Ten* (2010)
* *Plectrumelectrum* (2014)
* *Art Official Age* (2014)
* *HITnRUN Phase One* (2015)
* *HITnRUN Phase Two* (2015)

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Prinss.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
# Interneta meklētāju uzskaitījums[labot | labot pirmkodu]

## Vispārīgie tīmekļa meklētāji

* Ask.com
* Google
* Windows Live Search
* Yahoo! Search

## Reģionālie meklētāji

* Baidu (Ķīna)
* LATNE (Latvija)
* Qwebiz (Latvija)
* Rambler (Krievija)
* Yandex (Krievija)
*  (Latvija)

## Tīmekļa žurnālu meklētāji

* Bloglines
* Google Blog Search
* Technorati

## Ziņu meklētāji

* Google News
* MSNBC
* Yahoo! News

## BitTorrent meklētāji

* BitTorrent
* MiniNova
* The Pirate Bay
* TorrentSpy

## Skatīt arī

* Meklētājprogrammu optimizēšana
* Tīmekļa katalogu uzskaitījums
# Windows 11

*Windows 11*|  |
| Uzņēmums / izstrādātājs | *Microsoft* |
| Pirmais izlaidums |
2021. gada 5. oktobris (pirms 4 gadiem) |
| Atjaunošanas metode | *Windows Update, Windows Store, Windows Server Update Services* |
| Atbalstītās platformas |
x64, ARM64 |
| Iepriekšējā | *Windows 10* (2015) |
| Tīmekļa vietne | windows.com |

Windows 11 ir uzņēmuma *Microsoft* izstrādātās *Windows NT* operētājsistēmas versija, kas tika izziņota 2021. gada 24. jūnijā kā 2015. gadā izdotās *Windows 10* pēctece. *Windows 11* tika izdota 2021. gada 5. oktobrī kā bezmaksas atjauninājums atbalstītām ierīcēm, kurās darbojas sistēma *Windows 10* (izmantojot *Windows Update*).

## Atsauces
# Ziemeļaustrumu reģions (Islande)

|  |
| --- |
| **Ziemeļaustrumu reģions *Norðurland eystra |
| —  **Reģions**  —  |
|  |
| Pārvaldes centrs
  | Akureiri
 |
| Valsts
  |  Islande |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 21 968 km² |
| **Iedzīvotāji** (2007) |
|  - Kopā | 28 618 |
|  - Blīvums | 1,3/km² |
| Laika josla | UTC (UTC+0)
  |
|  **Ziemeļaustrumu reģions Vikikrātuvē** |

**Ziemeļaustrumu reģions** (islandiešu: *Norðurland eystra*) ir viens no Islandes astoņiem reģioniem valsts ziemeļaustrumu daļā. Robežojas ar Ziemeļrietumu reģionu rietumos, ar Dienvidu reģionu dienvidrietumos un ar Austrumu reģionu austrumos.

Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Akureiri. Ziemeļaustrumu reģiona kopējā platība ir 21 968 km², pēc 2007. gada datiem reģionā dzīvo 28 618 iedzīvotāji. Reģionu apskalo Atlantijas okeāns. Tas ir trešais lielākais reģions Islandē pēc platības un otrais lielākais pēc iedzīvotāju skaita.
# Edirnes vilājets[labot | labot pirmkodu]

Edirnes vilājets 1900. gadā
**Edirnes vilājets** (turku: *Edirne Vilayeti*) bija Osmaņu impērijas province no 1867. līdz 1922. gadam, kuras centrs bija Edirne.

Vilājets aptvēra mūsdienu Turcijas Eiropas daļas teritorijas, Rietumtrāķijas austrumu daļu un Bulgārijas dienvidaustrumu nomales.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Edirnes vilājets.
# Sabiedroto okupētā Vācija

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| Deutschland* Vācija** |
| Sabiedroto okupācija |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1945 – 1949** |  →    →    → |

 |
|  Karogs |
| **HimnaTrizonesien-Song* (neoficiālā) |
| Location of Sabiedroto okupētā VācijaVācija no 1945. gada 1. augusta līdz 1949. gada 23. maijam |
| **Pārvaldes centrs** | Berlīne (*de jure*) Frankfurte (Amerikāņu zona) Bādēnhauzene (Britu zona) Bādenbādene (Franču zona) Austrumberlīne (Padomju zona) |
| **Valoda(s)** | vācu, angļu, krievu, franču |
| **Valdība** | Okupācija |
| **Vēsturiskais laikmets** | Aukstais karš
 |
|  - Vācijas kapitulācijas akts | 1945. gada 8. maijā |
|  - Berlīnes deklarācija | 1945. gada 5. jūnijā |
|  - Izveidota Rietumvācija | 1949. gada 23. maijā |
|  - Izveidota Austrumvācija | 1949. gada 7. oktobrī |
| **Iedzīvotāju skaits** |
|  - 1945. gadā | 64 260 000  |
|  - 1949. gadā | 68 080 000  |
| **Nauda** | Reihsmarka un rentenmarka (1945—1948)
**Rietumu zonās**:
 Vācijas marka (kopš 1948)
**Padomju zonā**:
 VDR marka (kopš 1948) |

 |

Visu Vācijas teritoriju sabiedrotie okupēja kopš Berlīnes deklarācijas pasludināšanas 1945. gada 5. jūnijā līdz Rietumvācijas izveidošanai 1949. gada 23. maijā. Pēc tam, kad nacistiskā Vācija padevās sabiedroto karaspēkam un sabruka 1945. gada 8. maijā, četras sabiedroto lielvalstis (ASV, Apvienotā Karaliste, Padomju Savienība un Francija) Berlīnes deklarācijā 1945. gada 5. jūnijā apliecināja kopīgu varu un suverenitāti pār okupēto Vāciju ar Sabiedroto kontroles padomi.

Potsdamas konferencē 1945. gada 1. augustā tika noteikta jauna Vācijas austrumu robeža, piešķirot Polijai un Padomju Savienībai visus Vācijas reģionus uz austrumiem no Oderas—Neises līnijas un sadalīja atlikušo Vācijas teritoriju četrās okupācijas zonās ASV, Apvienotās Karalistes, Francijas un Padomju Savienības pakļautībā.

Lai gan trīs sabiedroto lielvaras (ASV, Apvienotā Karaliste un Padomju Savienība) iepriekš vienojās par Vācijas okupāciju, sadalīšanu un jaunajām robežām 1943. gada Teherānas konferencē, par četrām okupācijas zonām vienojās tikai 1945. gada februāra Jaltas konferencē.

Visas Austrijas un Čehoslovākijas teritorijas, kuras Vācija anektēja, tika atdotas atpakaļ šīm valstīm. Lietuvas Klaipēdas apgabalu, ko īsi pirms kara Vācija anektēja, 1945. gadā anektēja Padomju Savienība un nodeva Lietuvas PSR. Visas Beļģijas, Francijas, Itālijas, Luksemburgas, Polijas un Dienvidslāvijas teritorijas, kuras Vācija kara laikā okupēja un anektēja, tika atdotas atpakaļ.

## Skatīt arī

* ASV okupācijas zona Vācijā
* Britu okupācijas zona Vācijā
* Francijas okupācijas zona Vācijā
* Padomju okupācijas zona Vācijā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sabiedroto okupētā Vācija.