Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Japāņu popmūzika

| Japāņu popmūzika |
| --- |
| Stila izcelsme |
popmūzika, elektroniskā deju mūzika, sintpops, jaunais vilnis, *eurobeat*, rokmūzika |
| Kultūras izcelsme |
1980. gadu beigās un 1990. gadu sākumā Japānā |
| Tipiski instrumenti |
balss, elektriskā ģitāra, basģitāra, bungu mašīna, semplers, sintezators |
| Popularitāte |
pašlaik Japānā |
| Jauktie žanri |
|
japāņu rokmūzika |
| Citas tēmas |
|
korejiešu popmūzika |

**Japāņu popmūzika** jeb saīsinājumā **japāņu pops** (angļu: *J-pop*, saīsinājumā no *Japanese pop*; japāņu: ジェイポップ (*jeipoppu*)) ir mūzikas žanrs, kas izveidojās Japānā. Japāņu popmūzikas pamatā ir rietumu pop- un rokmūzika.

## Vēsture

Termins «J-pop» pirmoreiz parādījās 1988. gadā.

## Galerija

* *Momoiro Clover Z*
* *AKB48*
* *Morning Musume*
* *Berryz Kobo*
* *Perfume*
* *SKE48*

## Skatīt arī

* Korejiešu popmūzika

## Atsauces

## Ārējās saites
# Komponists

Franču komponists Luiss Nikolass Klerambolts.
**Komponists** ir persona, kas veido (komponē) mūzikas skaņdarbus, ko vēlāk izpilda mūziķi. Termins "komponists" biežāk tiek saistīts ar klasisko mūziku nekā ar mūsdienu mūziku.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Komponists.
# Mūzikas producents[labot | labot pirmkodu]

Inženieris pie audio pults ierakstu sesijā Dānijas apraides korporācijā
**Mūzikas producents** (angļu: *musical producer*, no angļu: *produce* — ‘radīt, ražot’) jeb **ierakstu producents** (angļu: *record producer*) ir ierakstu projekta radošais un tehniskais vadītājs, kas organizē studijas ierakstus un dod norādījumus māksliniekiem. Populārās mūzikas žanros mūzikas producents parasti veido dziesmu skanējumu un struktūru. Mūzikas producents tiek pielīdzināts filmas režisoram un mākslinieciskajam režisoram. Turpretī izpildproducents nodrošina ieraksta projektu ar uzņēmējdarbības metodēm, bet skaņu režisors (audio inženieris) veic savu darbu, pielietojot tehnoloģijas.

Mūzikas producents, atkarībā no projekta, var iesaistīt vai arī neiesaistīt citus māksliniekus. Ja izmanto tikai sintezatoru vai citu ierakstu fragmentus, tad producents var būt vienīgais mākslinieks. Un otrādi, daži mākslinieki paši veic producēšanu. Daži producenti paši ir arī inženieri un izmanto tehnoloģijas visos projekta posmos: pirmsproducēšanā, ierakstīšanā, miksēšanā un oriģinālieraksta izveidošanā ("māsterēšanā").

1940. gados attīstījās ierakstu tehnoloģijas, parādījās magnetofona ieraksti, ko ASV mūziķis Less Pols uzlaboja, izstrādājot daudzceliņu ieraksta tehnoloģiju. 1950. gados elektronisko instrumentu attīstība padarīja ierakstu ražošanu par profesiju, lai gan sākumā ierakstu producēšana vēl bija vērsta tikai uz ieraksta uzlabošanu, lai panāktu skaņas atbilstību mākslinieku dzīvajam priekšnesumam. Bet drīz populārajā mūzikā sāka darboties tādi producenti kā Džordžs Mārtins, Fils Spektors un Braiens Īno, un tas noveda pie pašreizējās sarežģītas tehnikas un nedabīgu skaņu izmantošanas, radot dziesmas, kuras nav iespējams radīt dzīvajā priekšnesumā. 1980. gados ierakstu tehnoloģiju pāreja no analogās uz digitālo vēl vairāk paplašināja iespējas. Mūsdienās digitālās audio darbstacijas, piemēram, *Logic Pro* vai *Pro Tools*, parastu datoru pārvērš par ražošanas konsoli, tādējādi pat iesācējam ir iespēja kļūt par prasmīgu producentu savā mājas studijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mūzikas producents.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Centrs

**Centrs** var būt:

* Centrs — Daugavpils mikrorajons.
* Centrs — Rīgas apkaime.
* Centrs — Francijas reģions.
* Centrs — pozīcija basketbolā.
* Centrs — Tallinas administratīvais rajons

## Skatīt arī

* Riņķa līnijas centrs
* Centra rajons
# Internet Archive

| *Internet Archive* |
| --- |
|  |
| Pamatinformācija |
| Lapas veids | digitālā bibliotēka |
| Valsts |  San Francisko, Kalifornija, ASV |
| Izveidotāji | Brūsters Keils |
| Darbību uzsāka | 1996. gada 10. maijā |
| Valodas | angļu |
| Komerciāla | Nē |
| Mājaslapa | archive.org |

Internet Archive ir digitālā bibliotēka, ko 1996. gada 10. maijā dibināja amerikāņu programmētājs Brūsters Keils. Galvenais bibliotēkas mērķis ir nodrošināt brīvu piekļuvi informācijai, kas uzkrāta internetā. Tajā tiek saglabāti digitalizēti materiāli, kā mājaslapas, programmatūra, mūzika, audiovizuāli un drukāti materiāli. 2023. gada 25. jūnijā bibliotēkā ir 38 miljoni grāmatu un tekstu, 12,5 miljoni audiovizuālu materiaļu (video, filmas, televīzijas pārraides), 15 miljoni audio failu, 1 miljons programmatūras un 820 miljardi mājaslapu tīmekļa arhīvā *Wayback Machine*.

*Internet Archive* ļauj lietotājiem brīvi augšupielādēt un lejupielādēt materiālus, tomēr lielākā daļa informācijas tiek savākta automātiski izmantojot tīmekļa rāpuļprogrammas.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
# Francijas komūnas

Francijas dalījums komūnās
**Francijas komūnas** (franču: *commune*, izrunā: /kɔmyn/ — ‘kopiena’) ir Francijas administratīvā iedalījuma piektais līmenis. Tas ir Francijas zemākais administratīvais iedalījums, Francijas vecākais administratīvā iedalījuma veids, kas vēsturiski veidojies pilsētu un lauku teritorijās. Komūnu lielums var atšķirties pēc iedzīvotāju skaita, piemēram, Parīzē dzīvo vairāki miljoni iedzīvotāju, bet tajā pašā laikā ir komūnas, kur iedzīvotāju skaits ir vien daži desmiti. Komūnas tika izveidotas 1789. gadā, bet 1884. gadā tām tika piešķirta autonomitāte. Katrā komūnā ir tās vadītājs un pašvaldības padome. Neatkarīgi no iedzīvotāju skaita, komūnu vadītāju pilnvaras visur ir vienādas.

2015. gadā Francijas komūnu kopējais skaits bija 36 681, no kurām 129 bija aizjūras komūnas, bet pārējās 36 552 atrodas Francijas Eiropas daļā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Francijas komūnas.
# Tūra

| Tūra  |
| --- |
| pilsēta |
| *Tours* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Ģerbonis** |

 |
| TūraRādīt kartē "Francija"TūraRādīt kartē "Centrs-Valdeluāra"TūraRādīt kartē "Endra un Luāra" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Francija |
| Reģions |
Centrs–Valdeluāra |
| Departaments |
Endra un Luāra |
| Apgabals |
Tūras apgabals |
| Platība |
|  • Kopējā |
34,36 km2 |
| Augstums |
44–109 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
139 259 |
|  • blīvums |
3 935,3/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Pasta indekss | 37000, 37100, 37200 |
| Mājaslapa | www.tours.fr |
|  **Tūra Vikikrātuvē** |

**Tūra** (franču: *Tours*, izrunā: /tuʁ/) ir pilsēta Francijā, Centra-Valdeluāras reģionā, Endras un Luāras departamenta administratīvais centrs. Tā atrodas Luāras upes krastā, un ir galvenais Luāras ielejas tūrisma centrs. 2009. gadā pilsētā dzīvoja 135 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir otra lielākā pilsēta Centra reģionā aiz Orleānas.

Senās Romas laikos pilsēta bija zināma kā *Caesarodunum*, bet 5. gadsimtā tika pārsaukta par *Civitas Turonorum*. 4. gadsimtā par Tūras bīskapu kļuva Svētais Mārtiņš. Pēc tam vairākus gadsimtus Tūra kļuva par vienu no svētceļotāju galamērķi.

Tūrā ir dzimis franču rakstnieks Onorē de Balzaks.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tūra.

* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
# Endra un Luāra

|  |
| --- |
| **Endra un Luāra** |
| Indre-et-Loire |
| —  **Francijas departaments**  —  |
|

|  |
| --- |
|  **Ģerbonis** |

 |
| Endras un Luāras atrašanās vieta Francijā |
| Pārvaldes centrs
  | Tūra
 |
| Valsts
 |  Francija |
| Reģions
 | Centrs–Valdeluāra |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 6 127 km² |
| **Iedzīvotāji** (2011) |
|  - Kopā | 605 819 |
|  - Blīvums | 98,9/km² |
| Laika josla | CET (UTC+1)
  |
|  - Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) |
| **Mājaslapa:** www.indre-et-loire.pref.gouv.fr |
|  **Endra un Luāra Vikikrātuvē** |

**Endra un Luāra** (franču: *Indre-et-Loire*) ir Francijas departaments, viens no sešiem Centra reģiona departamentiem. Departaments tika nosaukts Endras un Luāras upes vārdā. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti franču revolūcijas laikā 1790. gada 4. martā. Endras un Luāras administratīvais centrs ir Tūra. Departaments administratīvi sīkāk dalās trijos apgabalos (*arrondissements*):

* *Arrondissement de Chinon*;
* *Arrondissement de Loches*;
* Tūras apgabals (*Arrondissement de Tours*).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Endra un Luāra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)