Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# F. V. Murnavs[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| F. V. Murnavs *F. W. Murnau* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1888. gada 28. decembrī Bīlefelde, Vācijas Impērija, (Ziemeļreina-Vestfālene,  Vācija) |
| Miris | 1931. gada 11. martā (42 gadi) Santabarbara, Kalifornija,  ASV |
| Nodarbošanās | kinorežisors |
| Paraksts |  |

 |

**Frīdrihs Vilhelms "F. V." Murnavs** (vācu: *Friedrich Wilhelm "F. W." Murnau*), īstajā vārdā **Frīdrihs Vilhelms Plumpe** (vācu: *Friedrich Wilhelm Plumpe*; dzimis 1888. gada 28. decembrī, miris 1931. gada 11. martā), bija vācu mēmā kino režisors ekspresionists. No 1926. gada strādāja Holivudā.

Dzimis Bīlefeldē uzņēmēja ģimenē, no septiņu gadu vecuma dzīvoja Keselē. Berlīnē studēja filoloģiju, vēlāk — mākslas vēsturi un literatūru Heidelbergā.

Studējot iepazinās ar Maksu Reinhardu, kurš izaicināja Murnavu savā teātra skolā. Murnava draugu un domabiedru vidū bija Francis Marks un Elza Laskere-Šīlere.

Karoja Pirmā pasaules kara laikā, iesākumā Austrumu frontē, vēlāk Rietumu frontē, aviācijā. Pēc kāda lidojuma internēts Šveices teritorijā.

Pēc kara kopā ar aktieri Konrādu Feitu nodibināja kinostudiju, un 1919. gadā tika izlaista pirmā filma. Visslavenākā Murnava filma — "Nosferatu, šausmu simfonija" — tika izlaista 1922. gadā, un bija Brema Stokera romāna adaptācija. Stokera atraitne apsūdzēja Murnavu autortiesību pārkāpšanā, un Murnavs tiesu zaudēja. Tiesa nolēma, ka visas filmas kopijas ir jāiznīcina, tomēr tās bija izplatījušās pasaulē, tāpēc ir saglabājušās. Citas Murnava pazīstamas vācu perioda filmas bija "Pēdējais cilvēks" ar Emīlu Janningsu galvenajā lomā un "Fausts".

Filmā “Satanas” (1920) piedalījās latviešu aktrise Marija Leiko, atveidojot Irēnes lomu.

1926. gadā Murnavs pārcēlās uz Holivudu, kur 1927. gadā izlaida filmu *Sunrise: A Song of Two Humans* ar Dženetu Geinori galvenajā lomā, par ko viņa 1929. gadā ieguva pirmo Oskaru ASV vēsturē nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". Pēdējā Murnava filma bija Bora Bora atolā uzņemtā "Tabu", kas uz ekrāniem iznāca jau pēc Murnava nāves autokatastrofā.

No 21 Murnava filmas līdz mūsdienām saglabājušās 12 pilnībā un 1 daļēji.

## Pazīstamas Murnava filmas

* "Nosferatu, šausmu simfonija" (*Nosferatu, eine Symphonie des Grauens*, 1922)
* "Pēdējais cilvēks" (*Der letzte Mann*, 1924)
* "Fausts" (*Faust — Eine deutsche Volkssage*, 1926)
* *Sunrise: A Song of Two Humans* (1927)
* "Tabu" (*Tabu, a Story of the South Seas*, 1931)

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: F. V. Murnavs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
# Arturs Millers

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Arturs Millers *Arthur Miller* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1915. gada 17. oktobrī  Ņujorka, ASV |
| Miris | 2005. gada 10. februārī (89 gadi)  Roksburija, Konektikuta, ASV |
| Tautība | amerikānis |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | dramaturgs, esejists |
| Valoda | angļu |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Arturs Millers** (angļu: *Arthur Asher Miller*; dzimis 1915. gada 17. oktobrī, miris 2005. gada 10. februārī) bija amerikāņu dramaturgs un esejists.

Viņš ir tādu pazīstamu lugu kā "Visi mani dēli" (*All My Sons*), *Death of a Salesman*, *The Crucible*, *A View from the Bridge* autors. 1949. gadā A. Millers saņēma Pulicera balvu dramaturģijā, 1984. gadā bija Kenedija centra atzinības balvas laureāts. Laikā no 1956. līdz 1961. gadam bija precējies ar populāro aktrisi Merilinu Monro. Kopā bija precējies trīs reizes. Dramaturga māsa Džoana Koplenda ir aktrise, arī viņa meita Rebeka Millere ir aktrise, režisore un scenāriste (precējusies ar aktieri Denjelu Deju-Lūisu).

A. Millers mira 2005. gada 10. februārī 89 gadu vecumā, 56. gadadienā pēc viņa lugas *Death of a Salesman* pirmizrādes Brodvejā.

## Populārākās lugas

* "Visi mani dēli" (1947, latviešu teātrī kopš 1948);
* "Komivojažiera nāve" (1949, latviešu teātrī kopš 1998);
* "Salemas raganas" ("Smags pārbaudījums") (1953, latviešu teātrī kopš 1995);
* "Skats no tilta" (1955, latviešu teātrī kopš 2007);
* "Pēc grēkā krišanas" (1964, latviešu teātrī kopš 1993);
* "Notikums Višī pilsētā" (1964);
* "Cena" (1968)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Arturs Millers.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
# Luiss Kāns[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Luiss Kāns *Louis Kahn* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1901. gada 5. martā [v.s. 20. februārī]  Ārensburga, Vidzemes guberņa, Krievijas Impērija (tagad  Igaunija) |
| Miris | 1974. gada 17. martā (73 gadu vecumā)  Ņujorka, Ņujorka, Amerikas Savienotās Valstis |
| Pilsonība | * Krievijas Impērija
* ASV (kopš 1914. gada)
 |
| Tautība | ebrejs |
| Nodarbošanās | arhitekts, universitātes profesors |
| Augstskola | Pensilvānijas Universitāte (1924) |

 |

**Luiss Izadors Kāns** (angļu: *Louis Isadore Kahn*, dzimis **Ice-Leibs Šmuilovskis** (*Itze-Leib Schmuilowsky*) 1901. gada 5. martā [v.s. 20. februārī], miris 1974. gada 17. martā) bija Amerikas Savienoto Valstu arhitekts, bija profesors Jeila Universitātē (1948–1957) un Pensilvānijas Universitātē (1957–1974). 1935. gadā Filadelfijā izveidoja pats savu arhitektūras ateljē. Luisa Kāna nozīmīgākie darbi ir Mākslas galerija Jeila Universitātē, Ričardsa medicīnas laboratorija Filadelfijā, no 1964. gada strādāja pie Bangladešas nacionālā parlamenta ēku kompleksa izbūves.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Luiss Kāns.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Henriks Gureckis

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Henriks Gureckis Henryk Górecki |
| --- |
|  |
| Henriks Gureckis 1993. gadā |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1933. gada 6. decembrī Čarņica, Ribņikas apriņķis,  Polija |
| Miris | 2010. gada 12. oktobrī (76 gadi) Katovice,  Polija |
| Pilsonība | poļu |
| Nodarbošanās | komponists |

 |

**Henriks Mikolajs Gureckis** (poļu: *Henryk Mikołaj Górecki*; dzimis 1933. gada 6. decembrī, miris 2010. gada 12. oktobrī) bija poļu akadēmiskās mūzikas komponists. Gureckis dzīves laikā kļuva par vienu no poļu avangardistiem pēc padomju atstātajā radošajā krīzē. Līdz ar Arvo Pertu, Džonu Taveneru, Pēteri Vasku, Sofiju Gubaiduļinu un Giju Kančeli dažkārt tiek pieskaitīts t.s. sakrālajiem minimālistiem. Pazīstamākais Gurecka darbs ir 1976. gadā radītā 3. simfonija jeb "Skumjo dziesmu simfonija" (*Symfonia pieśni żałosnych*).

Mācījās Katovices Mūzikas akadēmijā. Piecdesmitajos un sešdesmitajos gados komponēja modernisma stila mūziku, līdz septiņdesmito gadu vidū mainījās un attīstījās minimālisma virzienā. Līdz pat 20. gadsimta deviņdesmitajiem gadiem Gureckis bija vairāk pazīstams dzimtajā Polijā, līdz 3. simfonijas ieraksts kļuva par klasiskās mūzikas hitu, kas pārdots vairāk nekā miljons eksemplāros. Neilgu laiku uzturoties Parīzē un Berlīnē, Gureckis lielāko daļu sava mūža pavadīja dzimtajā Silēzijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Henriks Gureckis.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Henriks Gureckis AllMusic (angliski)
# Metamodernisms

**Metamodernisms** ir ierosināts filozofijas, estētikas un kultūras notikumu kopums, kas izriet no postmodernisma un reaģē uz to. Metamodernisms attiecas uz vairākiem saistītiem diskursiem par kultūras norisēm, kas ar postmodernisma palīdzību iziet ārpus postmodernisma. Tas ir viens no vairākiem mēģinājumiem aprakstīt postpostmodernismu.
# Ādolfs Eihmanis

| **Ādolfs EihmanisAdolf Eichmann* |
| --- |
| Eihmanis 1942. gadā |
|  |
|  |
|
SS oberšturmbanfīrers |
|  |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1906. gada 19. martā Zolingene, Vācijas Impērija (Ziemeļreina-Vestfālene,  Vācija) |
| Miršanas dati |
1962. gada 31. maijā Ramla,  Izraēla |
| Apglabāts |
pelni izkaisīti jūrā |
| Politiskā partija |
NSDAP |
| Tēvs |
Ādolfs Karls Eihmanis (*Adolf Karl Eichmann*) |
| Māte |
Marija Šefferlinga (*Maria Schaefferling*) |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
Veronika Lībla (*Veronika Liebl*) |
| Bērni |
4 |
| Augstskola | *Bundesrealgymnasium Linz Fadingerstraße* |
| Paraksts |  |

**Oto Ādolfs Eihmanis** (vācu: *Otto Adolf Eichmann*, dzimis 1906. gada 19. martā, miris 1962. gada 31. maijā) bija SS oberšturmbanfīrers, viens no galvenajiem holokausta organizatoriem. Vācijas Valsts drošības pārvaldes (RSHA) IV-B-4 nodaļas vadītājs. Šī nodaļa atbildēja par ebreju deportēšanu uz iznīcināšanas vietām.

Dzimis uzņēmēju ģimenē Zolingenē, Vācijā. Bērnību un jaunību pavadīja Lincā, Austrijā. 1933. gadā atgriezās Vācijā. Trīsdesmito gadu sākumā pēc ģimenes drauga Ernsta Kaltenbrunnera ieteikuma iestājās NSDAP un SS. Pēc nacistu nākšanas pie varas 1933. gadā sāka strādāt Dahavas koncentrācijas nometnes administrācijā. 1934. gadā pārgāja darbā uz SD. Pēc anšlusa darbojās Austrijas teritorijā. 1939. gadā, nodibinoties RSHA, atgriezās Berlīnē. 1942. gada janvārī piedalījās Vanzē konferencē. No 1944. līdz 1945. gadam darbojās Ungārijā, kur vadīja ebreju deportāciju no valsts.

Pēc Otrā pasaules kara ASV varas iestādes Ā. Eihmani sagūstīja, tomēr viņš netika identificēts. 1946. gadā izbēga no ASV gūsta un kādu laiku slēpās kādā ciematā Lineburgas tīrelī. 1950. gadā ar Sarkanā Krusta pasi caur Itāliju aizbēga uz Argentīnu, kur ar viltotiem dokumentiem dzīvoja līdz pat 1960. gadam, kad *Mossad* aģenti viņu sagūstīja un izveda uz Izraēlu. Izraēlā Ādolfu Eihmani tiesāja par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci. 1962. gadā viņam piesprieda nāvessodu pakarot, un šis pagaidām ir vienīgais civilais nāvessods Izraēlas vēsturē.

Eihmaņa prāvas ietekmē Hanna Ārente uzrakstīja pazīstamo eseju "Eihmanis Jeruzalemē" (*Eichmann in Jerusalem*), kurā izvirzīja tēzi par ļaunuma banalitāti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CIP dokumenti par Eihmani (angliski)
* Eihmaņa prāvas materiāli (angliski)
* Eihmaņa pravas video Youtube.com
# Dova-Džonsa akciju indekss[labot | labot pirmkodu]

**Dova-Džonsa akciju indekss** (angļu: *Dow Jones Industrial Average*, saīsinājums DJIA; NYSE: DJI) ir ASV vecākais pašlaik pastāvošais tirgus indekss. Indeksu 1884. gadā izveidoja laikraksta *Wall Street Journal* redaktors Čārlzs Dovs, lai sekotu līdzi ASV fondu tirgos pārstāvēto rūpniecības uzņēmumu attīstībai. Šobrīd neviena no sākotnēji iekļautajiem rūpniecības uzņēmumiem šajā indeksā vairs nav.

Lai gan DJIA ir viens no vecākajiem un populārākajiem akciju indeksiem, daudzi profesionāļi uzskata, ka tas neadekvāti atspoguļo ASV kopējo akciju tirgu salīdzinājumā ar plašākiem tirgus indeksiem, tādiem kā *S&P 500* vai *Russell 2000*.

Visnopietnākais indeksa kritums notika 1987. gadā, tā sauktajā “Melnajā pirmdienā”, kad Dova-Džonsa akciju indekss zaudēja 22,6%.

## Aprēķināšana un atlases kritēriji

Indekss aptver 30 lielākos ASV uzņēmumus. Vārds “industrial” (“*industry*” — angļu val. “rūpniecība”) ir ne vairāk kā veltījums vēsturei: mūsdienās daudzi no šiem uzņēmumiem vairs nepieder pie rūpniecības sektora.

Sākotnēji indeksu aprēķināja kā aptverto uzņēmumu akciju cenu vidējo aritmētisko. Tagad indeksa aprēķināšanai visu 30 akciju cenu summu dala ar Dova-Džonsa koeficientu. Kopš 2021. gada 4. novembra Dova-Džonsa koeficients ir vienāds ar 0,15172752595384. Koeficients mainās ikreiz, kad mātesuzņēmuma akcijas tiek sadalītas, tāpēc akciju sadalīšana neietekmē indeksa vērtību.

## Investēšanas metodes

Dova-Džonsa indeksā var investēt, izmantojot indeksu fondus, kā arī atvasinātos instrumentus, piemēram, iespēju līgumus un nākotnes līgumus.

Čikāgas opciju birža izlaiž iespēju līgumus *Dow* akciju iegādei, izmantojot saknes simbolu DJX.

ETF (biržā tirgotos fondus), kas atkārto indeksa rādītājus, izlaiž *State Street Corporation*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dova-Džonsa akciju indekss.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Valsts vērtspapīri[labot | labot pirmkodu]

**Valsts vērtspapīri** ir parāda vērtspapīri, ko izdod (emitē) valsts. Valsts vērtspapīri ir apliecinājums, ka īpašnieks ir aizdevis valstij noteiktu naudas summu un pēc noteikta laika šo summu saņems atpakaļ.

## Latvijā populārākie vērtspapīri

* Valsts īstermiņa parādzīmes;
* Valsts obligācijas.

## Atsauces
# Mākslīgā intelekta burbulis

2022. gadā strauji pieauga Google meklējumu skaits terminam "AI" (mākslīgais intelekts, angļu: *artificial intelligence*)
**Mākslīgā intelekta burbulis** ir teorētisks akciju tirgus burbulis, kas saistīts ar pašreizējo mākslīgā intelekta uzplaukumu — straujas mākslīgā intelekta tehnoloģiju attīstības periodu, kas būtiski ietekmē pasaules ekonomiku. Spekulācijas par burbuli lielā mērā izriet no bažām, ka vadošie MI tehnoloģiju uzņēmumi ir iesaistīti investīciju aprites plūsmā, kas mākslīgi palielina viņu akciju vērtību.

Pēc tam, kad OpenAI 2022. gada beigās izlaida ChatGPT valodas modeli, globālā tehnoloģiju nozare piedzīvoja strauju mākslīgā intelekta uzplaukumu kas izraisīja plašu interesi par ģeneratīvo MI izmantošanu dažādās nozarēs — gan sabiedrības līmenī, gan starp investoriem. Tas noveda pie straujas MI integrācijas dažādos IT risinājumos, kā arī veicināja investoru aktivitāti, jo daudzi uzņēmumi sāka intensīvi ieguldīt MI risinājumu izstrādē un ieviešanā, cerot uz strauju izaugsmi un nākotnes peļņu. Ar pieaugošo investīciju apjomu un tehnoloģiju popularitāti parādījās diskusijas par to, vai šī izaugsme ir tikai mākslīgā intelekta popularitātes pieaugums vai pat finanšu burbulis, kas ir pielīdzināms "dot-com" burbulim. Kritiķi norāda, ka liela daļa MI uzņēmumu finansiālo vērtējumu balstās uz spekulācijām, nevis stabiliem peļņas modeļiem, un tiek izmantoti sarežģīti finanšu darījumi, kas var veicināt tirgus burbuļa veidošanos. Šie darījumi, tostarp savstarpējās investīcijas starp tehnoloģiju gigantiem, ir radījuši bažas par cirkulārām finanšu struktūrām, kas palielina tirgus vērtības neatkarīgi no pamatdarbības rentabilitātes.

Daži finanšu eksperti brīdina, ka šāds straujš kapitāla pieplūdums kombinācijā ar augstu akciju novērtējumu var novest pie tirgus korekcijas, ja tehnoloģiju attīstība neattaisnos ieguldījumus vai ja pieprasījums samazināsies. Tādas publikācijas kā "*Reuters*" un "*The Bulletin*" uzsver, ka šāds mākslīgā intelekta burbulis var plīst, radot plašas sekas finanšu tirgos, tostarp akciju cenu kritumu un investoru zaudējumus.

Tomēr šīs idejas kritiķi uzsver, ka pašreizējā MI attīstība veido fundamentālu tehnoloģisku progresu un ka daudzi uzņēmumi un investīcijas atspoguļo reālas iespējas automatizācijā un produktivitātes pieaugumā. Citi argumentē, ka MI tehnoloģiju ieviešana un izmantošana turpināsies neatkarīgi no tirgus svārstībām, jo tās ir kļuvušas par nozīmīgu daļu no mūsdienu uzņēmējdarbības modeļiem.

## Atsauces
# Jauktā ekonomika

**Jauktā ekonomika** ir saimnieciskā iekārta, kurā lēmumi tiek pieņemti daļēji valsts ietekmē kā komandekonomikā, daļēji ar brīvā tirgus palīdzību kā brīvā tirgus ekonomikā. Valstij ir aktīva loma saimniecībā likumdošanā, monopoldarbības ierobežošanā, konkurences veicināšanā, ienākumu sadalē un pārdalē, negatīvo ārējo efektu ierobežošanā, makroekonomikas stabilizēšanā, rūpēs par vides aizsardzību, izglītībā, kultūrā un iedzīvotāju sociālajā aizsardzībā. Šī saimnieciskā iekārtā pastāv visās attīstītākajās pasaules valstīs, tostarp arī Latvijā.

No brīvā tirgus ekonomikas jauktā ekonomika aizguvusi visu, kas sekmē ražošanu: privātīpašumu, konkurenci, brīvu uzņēmējdarbību, tirgus attiecības.
# Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums

**Grūtniecības un dzemdību atvaļinājums** ir atvaļinājums, ko pēc darbinieka pieprasījuma piešķir sakarā ar grūtniecību un bērna dzimšanu. Latvijā grūtniecības atvaļinājumu (56 kalendāra dienas) un dzemdību atvaļinājumu (56 kalendāra dienas) aprēķina kopā un piešķir 112 kalendāra dienas neatkarīgi no tā, cik grūtniecības atvaļinājuma dienas izmantotas līdz dzemdībām.

Grūtniecības, dzemdību vai pēcdzemdību sarežģījumu dēļ, kā arī tad, ja dzimuši divi vai vairāki bērni, sievietei piešķir 14 dienas ilgu papildatvaļinājumu, pievienojot to dzemdību atvaļinājumam un aprēķinot kopā 70 kalendāra dienas. 14 dienas ilgu papildatvaļinājumu piešķir arī sievietēm, kurām sakarā ar grūtniecību medicīniskā aprūpe uzsākta ārstnieciski profilaktiskajā iestādē līdz 12. grūtniecības nedēļai un turpināta visu grūtniecības laiku.

Sievietei, kura izmanto grūtniecības vai dzemdību atvaļinājumu, saglabā iepriekšējo darbu. Ja tas nav iespējams, darba devējs nodrošina līdzīgu vai līdzvērtīgu darbu ar sievietei ne mazāk labvēlīgiem darba apstākļiem un nodarbinātības noteikumiem.

## "Dekrēta atvaļinājums"

Latvijas PSR dzemdību atvaļinājumu dēvēja par "Dekrēta atvaļinājumu", atsaucoties uz Viskrievijas Centrālās izpildkomitejas 1917. gada 22. decembra dekrētu № 188. "Par veselības apdrošināšanu" (*Декрет о страховании на случай болезни*). Šis tiesību akts paredzēja naudas pabalstu dzemdību gadījumā, kas tika noteikts slimokases dalībnieka pilnas izpeļņas apmērā.

Pabalsts tika izsniegts astoņas nedēļas pirms dzemdībām un astoņas nedēļas pēc dzemdībām, kopā 112 dienas.

## Skatīt arī

* Bērna kopšanas atvaļinājums
* Atvaļinājums bērna tēvam, adoptētājiem vai citai personai

## Atsauces
# Batālais žanrs[labot | labot pirmkodu]

Žans Luijs Ernests Mesonjē."Parīzes aplenkums", (1884), batālais žanrs, alegorija, 54 x 71 cm, audekls, eļļa, Parīze, Orsē muzejs.
Jaroslavs Vešins. "Bulgāri ieņem turku pozīcijas", (1912), audekls, eļļa.
**Batālija** ir tēlotājas mākslas žanrs vai šī žanra atsevišķs mākslas darbs, kurā attēlo kompozīcijā sakārtotus kaujas ainu un frontes dzīves motīvus.

Mākslinieku, kas darbojas batālajā žanrā, sauc par batālistu.

Batāliju žanra galvenās tēmas ir kājnieku un jūras kauju, kā arī karagājienu ainas. Batāliju darbos tiek attēlota kauju varonība, raksturīgākie un nozīmīgākie kauju ainu momenti, kara darbības nozīme, kas to satuvina ar vēsturisko žanru, savukārt kara sadzīves ainas tiek bieži saistītas ar sadzīves žanru.

## Žanra attīstība

Batāliju motīvi ir atrodami jau senajās civilizācijās, par ko liecina gleznojumi uz sengrieķu vāzēm, senajos tempļos, kuros ir redzami kauju attēli, parādot mitoloģisko varoņu drošsirdību. Motīvi ir redzami arī reljefos uz Senās Romas triumfa arkām — imperatoru uzvaras un karagājieni. Viduslaikos kaujas bija raksturīgi attēlot grāmatu miniatūrās, uz gobelēniem, paklājiem, arī uz ikonām. Batāliju kā žanra veidošanās ir attiecināma uz 16. gadsimtu. Renesanses laikā Itālijā tika radīti pirmie reālistiskie kauju atainojumi, pakāpeniski pārejot no oficiālajām batālijām uz reālu kara epizožu atainošanu. Krievijā batāliju žanrs sāka attīstīties ar 17. gadsimtu, kas ir saistīts ar Pētera I uzvaru laiku, vēlāk aktualizējās Pirmā un Otrā pasaules kara laikā un pēc tā.

## Batālijas latviešu mākslā

Žanrs sācis veidoties 19. gadsimtā, batāliju žanrā darbojušies gleznotāji Jānis Staņislavs Birnbaums, Kārlis Veidemanis un Kārlis Baltgailis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Batālais žanrs.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Tonijs Ebots[labot | labot pirmkodu]

| **Tonijs EbotsTony Abbott* |
| --- |
| Tonijs Ebots 2010. gadā |
|  |
|  |
|
Austrālijas premjerministrs |
|  |
| **Amatā** 2013. gada 18. septembris — 2015. gada 15. septembris |
| Priekštecis |
Kevins Rads |
| Pēctecis |
Melkolms Tērnbulls |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1957. gada 4. novembrī  Londona, Anglija, Apvienotā Karaliste |
| Politiskā partija |
Austrālijas Liberālā partija |

**Entonijs Džons "Tonijs" Ebots** (angļu: *Anthony John "Tony" Abbott*; dzimis 1957. gada 4. novembrī) ir Austrālijas politiķis, bijušais valsts premjerministrs.

Dzimis Londonā, Apvienotajā Karalistē, viņa tēvs ir anglis, māte — austrāliete. 1960. gadā kopa ar vecākiem emigrējis uz Sidneju Austrālijā. Studējis Sidnejas Universitātē un Karalienes koledžā Oksfordā.

Pēc universitātes absolvēšanas bijis žurnālists, menedžeris, politiskais padomnieks. 1992. gadā kļuvis par *Australians for Constitutional Monarchy* grupas prezidentu. Amatu saglabājis līdz ievēlēšanai parlamentā 1994. gadā. Pirmoreiz Austrālijas valdībā nokļuva 1998. gadā, kad kļuva par nodarbinātības, darba attiecību un mazo biznesu ministru, amatā atradies līdz 2003. gadam, kad kļuva par veselības un novecošanas ministru (amatā līdz 2007. gadam). Parlamentā no 2001. līdz 2007. gadam ieņēmis Pārstāvju palātas līdera amatu, no 2009. līdz 2013. gadam bijis opozīcijas līderis. Kopš 2009. gada ir savas pārstāvētās Liberālās partijas līderis. 2013. gadā ticis ievēlēts Austrālijas premjerministra amatā. 2015. gada 15. septembrī viņu amatā nomainīja Melkolms Tērnbulls.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tonijs Ebots.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)