# Ganga[labot | labot pirmkodu]

| Ganga |
| --- |
|  Ganga Vārānasī pilsētā |
|  Gangas, Brahmaputras un Meghnas baseins |
| iztekaieteka  |
| **Izteka** | Gangotri ledājs ﻿ / ﻿ |
| **Satekupes** | Bhāgīrathi, Alaknanda ﻿ / ﻿ |
| **Ieteka** | Bengālijas līcis ﻿ / ﻿ |
| **Baseina valstis** |  Indija  Nepāla  Bangladeša |
| **Caurteces valstis** |  Indija  Bangladeša |
| **Garums** | 2510 km |
| **Iztekas augstums** | 4356 m |
| **Ietekas augstums** | 0 m |
| **Vidējā caurtece** | 18 691 m³/s (grīvā) |
| **Baseina platība** | 1 080 000 km²  |
| **Galvenās pietekas** | Jamuna, Ghāghara, Kosī, Sona |
|  **Ganga Vikikrātuvē** |

**Ganga** (hindi: गंगा, *Gaṅgā*, izrunā: /ˈɡəŋɡaː/) ir viena no nozīmīgākajām upēm Indijas subkontinentā. Tā plūst caur Indas—Gangas līdzenumu Indijas ziemeļos un Bangladešā. Upe ir nosaukta dievietes Gangas vārdā, un hinduismā tā ir svēta upe. Tā lielākoties ir plata un lēni plūstoša. Ganga sākas Himalaju rietumos, satekot kopā vairākām upēm. Gangas garums ir 2510 km, kas to padara par vienu no garākajām pasaules upēm. Deltu Ganga veido kopā ar vēl vienu lielu upi — ar Brahmaputru. Upes baseina platība ir 907 000 km². Gangas krastos atrodas tādas pilsētas kā Kānpura, Allahābāda, Vārānasī, Patna un Rādžšāhī.

## Ģeogrāfija

Ganga sākas Himalaju rietumos, netālu no Indijas un Ķīnas (Tibetas autonomā reģiona) robežas, Indijas pusē. Gangu veido piecas satekupes — Bhāgīrathi, Alaknanda, Mandakini, Dhaulīganga un Pindara, kuras iztek no kalnaina reģiona Utarakhandas štatā. No tām lielākās ir Bhāgīrathi un Alaknanda. Lai gan Alaknanda ir nedaudz garāka, Bhāgīrathi hindu kultūrā un mitoloģijā uzskata par primāro izteku. Tās izteka no Gangotri ledāja hiduistu svētceļotājiem ir svēta vieta. Bhagīrathi ar Alakandu saplūst kopā pie Devaprajāgas pilsētas. Ganga tālāk plūst uz dienvidiem cauri kalniem pie Rišikešas, un ietek Haridvāras līdzenumā, kas arī hiduistiem ir svēta vieta.

Ietekot Indas—Gangas līdzenumā, Gangā esošais ūdens daudzums strauji pieaug, jo tai pietek klāt ļoti daudzas lielākas un mazākas upes. Ūdens daudzums upē mainās arī sezonāli. Pavasarī ūdens daudzums ir paaugstināts no kūstošajiem sniegiem Himalajos, bet no jūlija līdz septembrim ūdens līmenis ir augsts musonu atnesto lietavu dēļ. Vienīgi ziemas mēnešos samazinās ūdens līmenis. Pie Allahābādas pilsētas Gangai pietek klāt labā krasta pieteka Jamuna, un turpmāk Ganga kļūst vēl lielāka pēc ūdens daudzuma, kas tajā plūst. Šajā posmā no ziemeļiem pietek arī lielākas kreisā krasas pietekas, piemēram, Gomati un Ghāghara.

Tālāk tā ieplūst Bihāras štatā, kur Gangai pietek klāt Gandaka, Sona un Kosī. Pirms ietecēšanas Bangladešas teritorijā, Ganga iztek cauri Rietumbengāles štatam. Pie Bangladešas robežas tā sadalās divās galvenajās attekās — Padmā un Hugli. Padma ir dabiskā galvenā Gangas noteka, kurā ietek Brahmaputra un lejāk pievienojas arī Meghna, veidojot kopīgu straumi uz Bengālijas līci. Gangas-Brahmaputras-Meghnas sistēma ir trešā lielākā pasaulē pēc ūdens daudzuma, kas ieplūst pasaules okeānā. Lielākas sistēmas ir tikai Amazonei un Kongo. Ūdens daudzums, kas ietek Bengālijas līcī, ir aptuveni 38 tūkstoši m3/s; no tiem 12 tūkstošus dod Ganga.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ganga.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)