Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Palisāde

Palisāde, kas papildināta ar grāvi
**Palisāde** (no franču valodas *palissade*, kas cēlies no latīņu valodas *palus* - miets) - dažāda augstuma stāvkoku sēta vai siena, kas tiek izmantota kā aizsardzības būve.

Palisādu konstrukcijai tiek izmantoti maza un vidēja lieluma koka stumbri (diametrā 15 - 25 cm), kas tiek iedzīti zemē, vai vertikāli nostiprināti grāvjos, neatstājot atstarpes starp tiem. To gali nosmailināti.
Palisādes var tikt pastiprināti ar citām konstrukcijām vai atstāti esošā stāvoklī.
Augstums var būt no 1 - 2 m, kā žogam, līdz 3 m un vairāk.
Kā aizsardzības būve palisāde tika papildināta ar zemes ierakumiem un uzbērumiem.

Palisādes bija lieliski piemērotas maziem fortiem un citiem ātri uzbūvējamiem nocietinājumiem.
Palisādes ir viegli konstruējamas, jo materiāli (koki) ir viegli pieejami.

Palisādes bija labi piemērotas aizsardzībai īstermiņa konfliktos un nelielu spēku iebaidīšanai, tomēr tās bija diezgan neizturīgas pret uguni un aplenkuma ieročiem. Akmens sienas bija izturīgākas par koka palisādēm.

## Vēsture

Jau neolīta palisādes cēla apmetņu nocietināšanai, vēlāk pilsētu un pilskalnu nocietināšanai tās apvienoja ar zemes vaļņiem.
Bieži palisādes tika uzbūvētas apkārt pilīm kā pagaidu siena, līdz kamēr tiks uzbūvēta pastāvīga akmens siena.
Latvijā senāko palisādu vietas konstatētas Mūkukalnā, 1.gadu tūkstot. p.m.ē.
# Gorža

**Gorža** (no franču: *gorge*) ir fortifikācijā lietots termins, ar kuru apzīmē ieeju nocietinājumā, netiešā nozīmē, nocietinājuma aizmugurējā uz savējo pusi vērstā mala. Nocietinājums var būt ar atklātu goržu kā lunets, redans vai ar slēgtu goržu (nocietinājuma aizmugurē atrodas valnis) kā redute.

## Atsauces
# Ala[labot | labot pirmkodu]

Gūtmaņa ala Siguldā
Acsibi ala
**Ala** ir dabiski veidojies dobums pazemē, kurā var iekļūt cilvēks. Latvijā tradicionāli par alu uzskata dobumu, kurā var iekļūt vismaz 2.5 m dziļumā vai arī, ja alai ir kultūrvērsturiska nozīme. Ar alu pētniecību nodarbojas īpaša zinātne — speleoloģija. Alas ir īpaša aizsargājamo ģeoloģisko un ģeomorfoloģisko objektu grupa, kurām ir izcila botāniska, arheoloģiska un vēsturiska vērtība.

Latvijā apzinātas ap 1500 alu, kuras lielākoties ir veidojušās smilšakmenī. Dažas alas Latvijā veidojušās arī dolomītiežos un dabiski sacementētā grantī kā arī daudzi citi.

Latvijas garākais dabiskais alu labirints ir Peldangas alas Talsu novadā (70 m kopgarumā), bet mākslīgais — Riežupes alas (460 m). Pasaulē garākās ir Mamutu alas ASV — 556 km.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ala.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Iežu atsegumi, alas un karsta biotopi Arhivēts 2008. gada 2. decembrī, *Wayback Machine* vietnē.
# Herberts Velss

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Herberts Velss *H. G. Wells* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1866. gada 21. septembrī Bromli, Lielbritānija (Londona,  Apvienotā Karaliste) |
| Miris | 1946. gada 13. augustā (79 gadi) Londona,  Apvienotā Karaliste |
| Paraksts |  |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | rakstnieks, žurnālists |
| Valoda | angļu valoda |
| Literatūras virzieni | zinātniskā fantastika |
| Slavenākie darbi | romāns "Pasauļu karš" (*The War of the Worlds*, 1898) |
|  |
|
Ietekmējies no
* Tomass Hekslijs, Platons, Džonatans Svifts
 |
|  |
|
Ietekmējis
* visu zinātniskās fantastikas literatūru
 |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Herberts Džordžs Velss** (angļu: *Herbert George Wells*, dzimis 1866. gada 21. septembrī, miris 1946. gada 13. augustā) bija angļu rakstnieks, viens no zinātniskās fantastikas literatūras pamatlicējiem. Viņa pazīstamākie darbi ir romāni "Laika mašīna" (*The Time Machine: An Invention*, 1895), "Doktora Moro sala" (*The Island of Doctor Moreau*, 1896), "Neredzamais cilvēks" (*The Invisible Man: A Grotesque Romance*, 1897), "Pasauļu karš" (*The War of the Worlds*, 1898), "Pirmie cilvēki uz Mēness" (*The First Men in the Moon*, 1901). Visi šie darbi tulkoti arī latviešu valodā.

Mūsdienās vispazīstamākie ir tieši Velsa agrīnie darbi, kas tapuši 19. gs. beigās un 20. gs. sākumā, kurus Velss pats dēvēja par "zinātniskajiem romāniem" (*scientific romances*). Velss kopumā uzrakstījis aptuveni 40 romānus, kā arī vairākus desmitus īsos un garos stāstus, no kuriem vislabāk zināmais ir "Aklo zeme" (*The Country of the Blind*, 1911).

Uzskatu ziņā Velss bija pazīstamas kā sociālists, redzams Fabiāņu biedrības biedrs. Bieži, bet ne vienmēr, propagandēja pacifistiskus uzskatus. 1933. gadā paredzēja, ka 1940. gada janvārī sāksies pasaules karš. 1940. gadā publicēja darbu "The New World Order" (Jaunā pasaules kārtība), kurā iestājās par Pasaules valdības izveidi.

## Ietekme kinomākslā

Pēc Velsa darbu motīviem ir tapušas daudzas filmas un TV seriāli, to skaits tuvojas 100. Viņa darbi izmantoti tādās pazīstamās filmās kā "Ceļojums uz Mēnesi" (*Le voyage dans la lune*, 1902), "Neredzamais cilvēks" (1933), "Pasauļu karš" (*The War of the Worlds*, 1953), "Laika mašīna" (*The Time Machine*, 1960), "Doktora Moro sala" (*The Island of Dr. Moreau*, 1996), "Pasauļu karš" (*War of the Worlds*, 2005), "Neredzamais cilvēks" (2020).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Herberts Velss.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Zinātniskās fantastikas enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
# M6 (smagais tanks)

|  |
| --- |
|  |
| *M6* |
| Galvenie tehniskie parametri |
| Apkalpe | 6 |
| Garums | 8430 mm |
| Platums | 3120 mm |
| Augstums | 3000 mm |
| Masa | 57,4 t |
| Bruņas un bruņojums |
| Bruņas | 25–101 mm |
| Pamatbruņojums | 76,2 mm *M7* lielgabals 37 mm *M6* lielgabals |
| Sekundārais bruņojums | 2 × 12,7 mm *M2* ložmetēji 2 × 7,62 mm *M1919A4* ložmetēji |
| Mobilitāte |
| Dzinējs | benzīna dzinējs *Wright G-200* 825 ZS |
| Ātrums uz ceļa | līdz 35 km/h |
| Jauda/masa |  |
| Maks. attālums | 160 km |

M6 ir ASV smagais tanks, kuru izstrādāja Otrā pasaules kara laikā.

*M6* bija pirmais ASV mēģinājums izveidot sērijveida smago tanku. Tam bija sarežģīts izkārtojums ar diviem lielgabaliem un ļoti liela masa, kas radīja problēmas transportēšanā un ekspluatācijā. Neskatoties uz spēcīgo bruņojumu un bruņu aizsardzību, *M6* neizmantoja kaujās un saražoja tikai nelielu skaitu tanku.

Iegūtā pieredze ar *M6* projektu vēlāk izmantota modernāku smago tanku izstrādē, piemēram, *T29* un *M26 Pershing*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: M6.
# IMI Negev

Ložmetējs IMI Negev|  |
| Galvenie dati |
| Valsts |  Izraēla |
| Tips |
ložmetējs |
| Konstruktori |
Israel Military Industries |
| Ražotājs |
Israel Military Industries |
| Ražošanā |
no 1997. gada |
| Bruņojumā |
no 1997. gada |
| Tehniskie parametri |
| Patronu tips |
5,56×45 mm |
| Šaušanas ātrums |
750-850 vai 850-1000 šāv./min (pārslēdzami režīmi) |
| Sākuma ātrums |
915 m/s |
| Attālums |
300-1000 m (iedaļas tēmēklī standarta versijā) 300-800 m (iedaļas tēmēklī Commando versijā) |
| Masa |
7,4 kg (standarta versija) 7 kg (Commando versija) |
| Garums |
1020 mm ar izlaistu laidi, 890 mm ar salaistu (standarta versija) 780 mm ar izlaistu laidi, 680 mm ar salaistu (Commando versija) |
| Stobrs |
460 mm (standarta versija), 330 mm (Commando versija) |
| Pārlādes sistēma |
patronu lente vai kārbveida magazīna |
| Patronas aptverē |
150 patronas lentē vai 35 patronas magazīnā |
| Papildu informācija |
| Versijas |
Negev Commando |

**Negev** — vieglais rokas ložmetējs ar kalibru 5,56x45 mm, kuru izstrādāja un izgatavo Israel Military Industries. Tas tiek izmantots kā standarta ložmetējs Izraēlas armijā.

Ložmetēja izstrāde tika pabeigta 1995. gadā, 1996. gadā tas tika izmēģināts lauka mācībās, bet 1997. gadā pieņemts Izraēlas bruņojumā.

## Tehniskā informācija

Ložmetēja konstrukcija ļauj regulēt tā šaušanas tempu. Minimālais šaušanas temps ir 700-850 šāvieni minūtē, bet maksimālais 850-1000 šāvieni minūtē.

Ložmetēja garums ar izlaistu laidi — 1020 mm. Ja nepieciešams, laidi var salaist vai noņemt. Pastāv arī ložmetēja versija Negev Commando, kuram ir saīsināts stobrs, un 2012. gadā izgatavots Negev NG7 ar kalibru 7,62 mm, kurš spēj šaut arī atsevišķiem šāvieniem vai kārtām.

## Lietotājvalstis

* Gruzija
* Igaunija
* Indija
* Izraēla
* Kolumbija
* Kostarika
* Paragvaja
* Taizeme: iegādājās 1000 ložmetējus 2007. gadā un vēl 550 ložmetējus 2008. gadā.
* Vjetnama

## Galerija

* Izraēlas armijas instruktore
*
* Izraēlas aizsardzības armija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Negev oficiālā mājaslapa (angliski)
* Izraēlas ieroči Arhivēts 2020. gada 30. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
* Modern Firearms (angliski)
# Princis Ruperts no Rainas[labot | labot pirmkodu]

| **Princis Ruperts no ReinasPrince Rupert of the Rhine* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Rojālistu armijas komandieris |
|  |
| **Amatā** 1642 — 1646 |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1619. gada 17. decembrī Prāga, Bohēmijas Karaliste, Svēta Romas impērija |
| Miršanas dati |
1682. gada 29. novembrī (62 gadu vecumā) Vestminstera,  Anglijas Karaliste |
| Tautība |
vācietis, anglis |
| Politiskā partija |
Rojālisti |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
karavadonis, admirālis, izgudrotājs |
| Profesija |
aristokrāts |
| Reliģija |
kalvinisms |

**Princis Ruperts no Reinas** (angļu: *Prince Rupert of the Rhine*, dzimis 1619. gada 17. decembrī, miris 1682. gada 29. novembrī) bija vācu izcelsmes princis, karavadonis, admirālis un zinātnieks, kurš kļuva par vienu no ievērojamākajiem rojālistu komandieriem Anglijas pilsoņu kara laikā. Viņš bija karaļa Čārlza I brāļadēls un viens no uzticamākajiem karaļa militārajiem līderiem.

Ruperts ieguva reputāciju kā drosmīgs un agresīvs kavalērijas komandieris. Pilsoņu kara sākumposmā viņš guva vairākas nozīmīgas uzvaras pār parlamentāriešu spēkiem un kļuva par rojālistu militārās pretošanās simbolu.

1644. gadā Ruperts komandēja karaļa spēkus Mārstonmūras kaujā, kur rojālisti cieta smagu sakāvi pret parlamentāriešu un skotu armiju. Vēlāk viņš piedalījās arī citās lielās kara sadursmēs, tostarp Neisbijas kaujā 1645. gadā.

Pēc rojālistu sakāves Ruperts devās trimdā Eiropā. Pēc Stjuartu restaurācijas viņš atgriezās Anglijā un ieņēma vairākus augstus amatus flotē un karaļa galmā.

Papildus militārajai darbībai Ruperts interesējās par zinātni, tehniku un mākslu. Viņš bija saistīts ar Karalisko biedrību un nodarbojās ar dažādiem eksperimentiem ķīmijā un mehānikā.

## Dzīvesgājums

Princis Ruperts dzimis 1619. gadā Prāgā Frīdriha V un Elizabete Stjuartes ģimenē. Pēc tēva sakāves Baltā kalna kaujā ģimene devās trimdā uz Nīderlandei.

Jaunībā Ruperts ieguva militāru pieredzi Eiropas karos un dienēja dažādās protestantu armijās. 1642. gadā viņš ieradās Anglijā, lai atbalstītu savu tēvoci karali Čārlzu I pilsoņu karā.

Kara laikā Ruperts kļuva par vienu no galvenajiem rojālistu komandieriem. Viņš īpaši izcēlās ar kavalērijas uzbrukumu taktiku un personīgo drosmi kaujās.

Pēc kara beigām Ruperts vairākus gadus dzīvoja trimdā. 1660. gadā pēc Stjuartu restaurācijas viņš atgriezās Anglijā un kļuva par Karaliskās flotes admirāli.

17. gadsimta otrajā pusē Ruperts iesaistījās arī koloniālajā politikā un bija viens no Hudsona līča kompānijas dibinātājiem.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Princis Ruperts no Rainas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Sarunvaloda[labot | labot pirmkodu]

**Sarunvaloda** ir funkcionālais valodas stils, kas raksturīgs valodas lietojumam ikdienas, neoficiālās situācijās.

Sarunas stila realizācijas forma ir dialogs, šis stils biežāk tiek izmantots mutvārdu runā. Tajā nav iepriekšējas lingvistiskā materiāla atlases. Šajā runas stilā liela nozīme ir ārpusvalodas faktoriem: mīmikai, žestiem, apkārtējai videi.

## Skatīt arī

* Literārā valoda
* Valsts valoda
* Liturģiskā valoda

## Atsauces
# Tuaregi

Tuaregi|  |
| Visi iedzīvotāji |
|
aptuveni 3 miljoni |
| Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem |
| * Nigēra
* Mali
* Burkinafaso
* Alžīrija
 |
| Valodas |
|
tuaregu valodas |
| Reliģijas |
|
sunnītu islāms |
| Radnieciskas etniskas grupas |
|
berberi, beduīni, arābi |
|  |

**Tuaregi**, pašnosaukums — **tamašekvi**, ir dienvidu berberu tauta, kas dzīvo Ziemeļāfrikā, Sahāras tuksnesī, galvenokārt Nigēras ziemeļos, Mali un Burkinafaso ziemeļaustrumos, kā arī Alžīrijas dienvidos. Tuaregu kopējais skaits ir aptuveni 3 miljoni. Viņus mēdz dēvēt arī par “zilajiem cilvēkiem”, jo tradicionāli valkā zilganvioletas krāsas apģērbu. Dominējošā reliģija ir sunnītu islāms un runā tuaregu valodās. 2012. gadā īslaicīgi pastāvēja tuaregu sacelšanās rezultātā izveidota valsts Azavāda.

* Tuaregu seperātistu kaujinieki Mali 2012.gadā.
* Tuaregs tradicionālajā apģērbā ar zobenu no Tombuktu, Mali.
* Tuaregi tradicionālajā apģērbā no Nigēras.
* Tuaregu sieviete tradicionālajā apģērbā Mali.
* Tuaregu klejotāji no Alžīrijas.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tuaregi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Mikipele[labot | labot pirmkodu]

| Mikipele |
| --- |
|
Disneja tēls |
|  |
| Pirmā parādīšanās |

"Tvaikonis Villijs" (1928) |
| Autors |
Volts Disnejs Abs Aiverkss |
| Ieskaņo | * Volts Disnejs (1928–1947; 1955-1959; 1962; 2013)
* Karls V. Stellings (1929)
* Klarenss Nešs (1934)
* Džimijs Makdonalds (1947–1977)
* Veins Olvains (1977–2009)
* Less Perkinss (1986–1987)
* Brets Ivans (2009–pašreiz)
* Kriss Diamantopolos (2013–pašreiz)
 |
| Pieņemtais vārds | * Bobs Kretčits
* Karalis Mikijs
 |
| Suga |
antropomorfa pele |
| Dzimums |
tēviņš (vīrietis) |
| Dzīvesbiedrs |
Minnija Mausa |

**Mikipele**, **Mikijs** jeb **Mikimauss** (angļu: *Mickey Mouse*, izrunā: /ˈmɪkɪ maʊs/) ir animācijas filmu tēls, kas kļuvis par *The Walt Disney Company* ikonu. Tā ir antropomorfa pele. Mikipeles tēlu 1928. gadā radīja amerikāņu animācijas filmu veidotāji Volts Disnejs un Abs Aiverks un ieskaņoja Volts Disnejs. Tēls tiek izmantots arī komiksos, videospēlēs un kā talismans atrakciju parkos. Oriģinālais Mikipeles dizains kopš 2024. gada ir zaudējis savas autortiesības, pārtopot par publisko īpašumu, bez autortiesībām.

Par Mikipeles "dzimšanas dienu" tiek uzskatīts 1928. gada 18. novembris, kad tēls pirmo reizi parādījās animācijas filmā “Tvaikonis Villijs”. Lai gan Mikipele bija redzams jau 6 mēnešus agrāk animācijas filmā “Lidmašīnu trakums” (angļu: *Plane Crazy*), “Tvaikonis Villijs” bija pirmā Mikipeles animācijas filma ar skaņu.

Mikipelei ir raksturīga falseta balss. Līdz 1948. gadam viņu ierunāja Volts Disnejs, bet smēķēšanas dēļ viņš vairs nevarēja pilnvērtīgi veikt šo uzdevumu. Pēc tam līdz 1977. gadam Mikipeli ierunāja skotu balss aktieris Džims Makdonalds (*Jim MacDonald*). Amerikāņu balss aktieris Veins Olvains (*Wayne Allwine*) ierunāja no 1977. līdz 2009. gadam, kad viņš nomira. Kopš 2009. gada Mikipeli ieskaņo Brets Ivans (*Bret Iwan*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mikipele.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* «multiplikācijas filma Lidmašīnu trakums». YouTube.
* «multiplikācijas filma Tvaikonis Villijs». YouTube.
# Sids Maijers

Sids Maijers
**Sidnijs K. Maijers** (angļu: *Sidney K. Meier*; dzimis 1954. gadā Detroitā, ASV) ir amerikāņu programmētājs un datorspēļu dizaineris, cieši saistīts ar vairāku veiksmīgu spēļu izstrādi. Kopš 1996. gada viņš ir radošo izstrādņu direktors datorspēļu uzņēmumā Firaxis Games.

## Izstrādātās spēles

Šo spēļu izstrādēs Sids Maijers bijis kā dizaineris, vadītājs, izstrādātājs.

* Sid Meier's Civilization V (2010)
* Sid Meier's Civilization IV: Colonization (2008)
* Sid Meier's Civilization Revolution (2008)
* Sid Meier's Civilization IV: Beyond The Sword (2007)
* Sid Meier's Railroads! (2006)
* Sid Meier's Civlization IV: Warlords (2006)
* Sid Meier's Civlization IV (2005)
* Sid Meier's Pirates! (2004)
* Sid Meier's Civilization III: Conquests (2003)
* Age of Mythology (2002)
* Sid Meier's SimGolf (2002)
* Sid Meier's Civilization III (2001)
* Sid Meier's Alpha Centauri Planetary Pack (2000)
* Sid Meier's Alien Crossfire (1999)
* Sid Meier's Alpha Centauri (1999)
* Sid Meier's Antietam! (1998)
* Sid Meier's Gettysburg! (1997)
* Sid Meier's Civilization II (1996)
* Vikings: The Strategy of Ultimate Conquest (1996)
* Sid Meier's CivNet (1995)
* Sid Meier's Colonization (1994)
* F-15 Strike Eagle III (1993)
* Pirates! Gold (1993)
* Return of the Phantom (1993)
* High Command: Europe 1939-45 (1992)
* Gunship 2000 (1991)
* Civilization (1991)
* Railroad Tycoon (1990)
* Covert Action (1990)
* F-15 Strike Eagle II (1989)
* M1 Tank Platoon (1989)
* Red Storm Rising (1989)
* Sword of the Samurai (1989)
* F-19 Stealth Fighter (1988)
* Pirates! (1987)
* Conflict in Vietnam (1986)
* Gunship (1986)
* Crusade in Europe (1985)
* Decision in the Desert (1985)
* F-15 Strike Eagle (1985)
* Silent Service (1985)
* Solo Flight (1985)
* NATO Commander (1984)
* Spitfire Ace (1984)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Maijers MobyGames lapā (angliski)
* Maijers Firaxis lapā (angliski)
# Gran Turismo HD Concept

| Gran Turismo HD Concept |
| --- |
| Japānas vāciņš |
| Izstrādātājs |
Polyphony Digital |
| Izdevēji |
Sony Computer Enterteinment |
| Dizainers |
Kadzunori Jamauči |
| Sērija |
Gran Turismo |
| Dzinis |
Gran Turismo 5 |
| Platformas |
PlayStation 3 |
| Izdots |  2006. gada 24. decembrī  2007. gada 23. martā |
| Žanrs |
sacensību spēle |
| Režīmi |
vienspēlētāja |
| Jaunākā versija |
2.0 |
| Reitingi |  ESRB: E (10+)  PEGI: 3+ |
| Datu nesējs |
Blu-ray, PlayStation Store lejupielāde |
| Ievadierīces |
spēļu kontrolieris |

**Gran Turismo HD Concept**, saīsināti saukta arī par **GTHD Concept**, bija pirmā Gran Turismo sērijas spēle, kas tika izdota PlayStation 3. To bija iespējams ielādēt bez maksas PlayStation Store sākot ar 2006. gada 24. decembri. Blu-ray diska versija tika izdota Japānā ierobežotā daudzumā. Spēle bija domāta kā mazs pilnās versijas priekšskats, tomēr vēlāk projekts tika atcelts un nomainīts ar spēli Gran Turismo 5 Prolouge.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa (angliski)
# Akronīms[labot | labot pirmkodu]

**Akronīms** (grieķu: *άκρος*, *akros* — 'augšējs, ārmalā esošs' + *όνυμος*, *onymos* — 'vārds, nosaukums') ir saīsinājums (abreviatūra), kas veidots no vairāku vārdu grupas sākumburtiem. Akronīmu izrunā kā veselu vārdu, nevis lasa pa atsevišķiem burtiem. Akronīmu piemēri — *NATO*, ANO, AIDS. Daudzi akronīmi ir ar laiku kļuvuši par pilnvērtīgiem vārdiem, piemēram, lāzers, kas veidojies kā akronīms no angļu valodas (L**ight **A**mplification by **S**timulated **E**mission of **R**adiation*, kas latviski nozīmē "gaismas pastiprināšana, izmantojot inducēto starojumu").

Akronīmus un abreviatūras, kuras netulkotas lieto visās valodās neatkarīgi no to sākotnējās cilmes, piemēram, *NATO*, ES dokumentu publikācijās raksta slīprakstā.

## Atsauces

## Skatīt arī

* Abreviatūra

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Akronīms.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Rietumflandrija

|  |
| --- |
| **Rietumflandrija** |
| West-Vlaanderen* *Flandre-Occidentale |
| —  **province**  —  |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |
|  **Ģerbonis** |  **Logo** |

 |
|  |
| Pārvaldes centrs
  | Brige
 |
| Valsts
 |  Beļģija |
| Reģions
  |  Flandrija |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 3 125 km² |
| **Iedzīvotāji** (2013) |
|  - Kopā | 1 164 967 |
|  - Blīvums | 372,8/km² |
| Laika josla | CET (UTC+1)
  |
|  - Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) |
| **Mājaslapa:** www.west-vlaanderen.be |
|  **Rietumflandrija Vikikrātuvē** |

**Rietumflandrija** (nīderlandiešu: *West-Vlaanderen*, rietumflāmu: *West-Vloandern*, franču: *Province de Flandre-Occidentale*, vācu: *Westflandern*) ir viena no desmit Beļģijas provincēm valsts ziemeļu daļā, Flandrijā. Ziemeļos provinci apskalo Ziemeļjūra. Robežojas ar Nīderlandi ziemeļaustrumos, ar Austrumflandriju austrumos, ar Eno dienvidos un ar Franciju dienvidrietumos un rietumos. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Brige. Nākamās lielākās pilsētas ir Kortreika, Ostende, Rūselare un Varegema. Provinces kopējā platība ir 3 125 km², pēc 2013. gada datiem provincē dzīvo 1 164 967 iedzīvotāji.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rietumflandrija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Miljards

Miljarda vizualizācijas piemērs
Vācijas 5 miljardu marku (5 000 000 000 M) pastmarka (1923)
**1 000 000 000** jeb **miljards** ir naturāls skaitlis starp skaitļiem 999 999 999 un 1 000 000 001.

Zinātniskajā pierakstā to raksta kā 109, romiešu skaitļu pierakstā M. Skaitļu apzīmēšanai miljardos lieto prievārdu *giga-*, piemēram, gigabaits.

Kādas mērvienības miljardo daļu raksta kā 10-9 un tās apzīmēšanai lieto prievārdu *nano-*, piemēram, metra miljardā daļa ir nanometrs (nm), grama miljardā daļa ir nanograms.

Tehnoloģijas, ar kurām pēta struktūras, kuru izmēri ir mērāmi nanometros (1 līdz 100 nm) sauc par nanotehnoloģijām.

## Vēsture

Nosaukums cēlies no franču valodas (*milliarde*). Pirmo reizi to lietojis franču matemātiķis Ž. Peletjē 1549. gadā apzīmēdams miljons miljonu (1 000 000 000 000). Tomēr jau no 1566. gada par miljardu sāka saukt tūkstoš miljonus (1 000 000 000). Ārpus Francijas (arī Latvijā) šis skaitļa vārds plašāk izplatījās pēc tam, kad Francijai pēc 1871. gada miera līguma noteikumiem bija jāmaksā Vācijas impērijai piecus miljardus zelta franku lielu kontribūciju.

## Piemēri

* 109 ir sekunžu skaits 31,7 gados
* 109 stundas ir aptuveni 114 000 gadu
* pirms 109 mēnešiem (82 milj. gadu) uz Zemes vēl dzīvoja dinozauri
* Visums ir aptuveni 15 x 109 gadus vecs
* 109 metru ir 3 distances no Zemes līdz Mēnesim
* 109 kilometru ir sešas distances no Zemes līdz Saulei
* 109 ir kubikmilimetru skaits vienā kubikmetrā
* 2013. gada 17. janvārī pasaulē dzīvoja 1453 miljardieri, t.i. cilvēki, kuru īpašumi pēc *The latest Hurun Global Rich List* bija novērtēti vairāk kā viena miljarda ASV dolāru vērtībā

## Biljons

Decimālskaitļu pieraksta īsajā skalā miljardu dēvē arī par **biljonu** (angļu: *billion*).