# Japānas Impērijas flote[labot | labot pirmkodu]

Japānas Impērijas flote
大日本帝國海軍
 Dai-Nippon Teikoku Kaigun| Impērijas flotes karogs (1889—1945) |
| Valsts |  Japānas Impērija |
| Pastāvēšanas laiks |
1868—1945 |
| Pakļautība |  Japānas imperators |
| Daļa no |
Japānas Impērijas Bruņotie spēki |
| Karaspēka veids |
jūras spēki |
| Krāsas |      zils      balts |
| Jubileja |
27. maijs |
| Militārās operācijas | * Pirmais Ķīnas—Japānas karš
* Krievijas—Japānas karš
* Pirmais pasaules karš
* Otrais Ķīnas—Japānas karš
* Otrais pasaules karš
 |
| Komandieri |
| Komandieri |
Meidzi Taišo Hirohito Isoroku Jamamoto |

**Japānas Impērijas flote** (japāņu: 大日本帝國海軍 *Dai-Nippon Teikoku Kaigun*, 'Lielās Japānas impērijas flote' jeb 日本海軍 Nippon Kaigun, 'Japānas flote') bija Japānas Impērijas flote no 1868. līdz 1945. gadam, kad tā tika likvidēta pēc Japānas kapitulācijas Otrajā pasaules karā. Pēc Otrā pasaules kara tika izveidoti Japānas Jūras Pašaizsardzības spēki (JMSDF) laikā no 1952. līdz 1954. gadam.

Līdz 1920. gadam Impērijas flote bija trešā lielākā flote pasaulē, aiz Karaliskās flotes un Amerikas Savienoto Valstu flotes (USN). floti atbalstīja Japānas impērijas flotes gaisa spēki (japāņu: 大日本帝國海軍航空隊) izlūkošanas un gaisa triecienu operācijās no flotes. Tas bija galvenais Rietumu sabiedroto pretinieks Klusā okeāna karā. Impērijas flote papildus izvietoja ierobežotu skaitu sauszemes spēku kontingenta, tostarp profesionālus jūras kājniekus, jūras desantnieku vienības, pretgaisa aizsardzības vienības, iekārtu un ostu drošības vienības, jūras policijas vienības (*Tokubetsu Keisatsutai*).

Impērijas flotes pirmsākumi meklējami agrīnajā mijiedarbībā ar Āzijas kontinenta valstīm, sākot ar agrīno feodālo periodu un sasniedzot aktivitātes kulmināciju 16. un 17. gadsimtā kultūras apmaiņas laikā ar Eiropas lielvarām lielo ģeogrāfisko atklājumu laikmetā. Pēc divu gadsimtu stagnācijas valsts noslēgtības politikas laikā Edo perioda sjoguna laikā Japānas flote bija salīdzinoši novecojusi, kad 1854. gadā Amerikas iejaukšanās rezultātā valsts tika piespiesta atvērties ārvalstu tirdzniecībai. Tas galu galā noveda pie Meidzi restaurācijas. Imperatora varas atdzimšanu pavadīja straujas modernizācijas un industrializācijas periods. Divdesmitā gadsimta sākumā guva vairākus nozīmīgus panākumus kaujās, dažreiz pret daudz spēcīgākiem ienaidniekiem, piemēram, Ķīnas-Japānas karā un Krievijas-Japānas karā, pirms lielā mērā tika iznīcināta Otrajā pasaules karā.

## Vēsture

### Cīņa Āzijā

Lielgaballaiva "Chiyoda", pirmais Japānā būvētais tvaika karakuģis, tika pabeigta 1866. gada maijā
Torpēdlaiva "Hayabusa"
* Bošinas karš: Hakodates līča kauja
* Pirmais Ķīnas-Japānas karš (1894–1895)
* Bokseru sacelšanās

### Krievijas-Japānas karš un vēlākie gadi

* Heihačiro Togo
* Kamimura Hikonodžo

Kara sākumā Japānas Apvienotajai flotei bija seši moderni kaujas kuģi un astoņi moderni bruņoti kreiseri pret septiņiem Krievijas Pirmās Klusā okeāna eskadras kaujas kuģiem un četriem bruņotajiem kreiseriem (trīs bruņoti kreiseri atradās Vladivostokā).

* Čemulpo kauja – 1904. gada janvāris (februāris).
* Japānas kaujas kuģu "Hacuse" un "Jašima" iznīcināšana – 1904. gada maijs.
* Dzeltenās jūras kauja – 1904. gada jūlijs (augusts).
* Cusimas kauja – 1905. gada maijs, Krievijas eskadras graujoša sakāve.

### Pirmais pasaules karš un starpkaru periods

Hidroplānu bāzes kuģis "Wakamiya" veica pasaulē pirmos no kuģa palaistos aviācijas uzlidojumus 1914. gada septembrī
* 1914. gads — Pirmais veiksmīgais bāzes kuģu aviācijas trieciens vēsturē Cjindao aplenkuma laikā.
* 1917. gads — Vidusjūras ekspedīcija.

1922. gads — Japāna uzbūvēja pasaulē pirmo kuģi, kas īpaši paredzēts lidmašīnu bāzes kuģu pienākumiem, — "Hōshō".

"Hōshō", pasaulē pirmais mērķtiecīgi būvētais aviācijas bāzeskuģis, kas pabeigts 1922. gadā
* 1922. gada Vašingtonas Jūras līgums — Japānai tika atļauts uzturēt kaujas kuģu un bāzes kuģu floti līdz 60 % apmērā no Lielbritānijas un Amerikas flotes kvotām.
* 1930. gada Londonas Jūras līgums

### Otrais pasaules karš

|  |
| --- |
| **Japānas Impērija vs ASV kuģubūvniecība** (1937–1945, kopējā tonnāža) |
| **Gads** | **Impērijas flote** | **ASV flote** |
| 1937 | 45 000 | 75 000 |
| 1938 | 40 000 | 80 000 |
| 1939 | 35 000 | 70 000 |
| 1940 | 50 000 | 50 000 |
| 1941 | 180 000 | 130 000 |
| 1942–45 | 550 000 | 3 200 000 |

* Isoroku Jamamoto
* Čuiči Nagumo

Līdz Otrā pasaules kara sākumam Japānai piederēja pasaulē jaudīgākā lidmašīnu bāzes kuģu flote (10 bāzes kuģu pretstatā Amerikas Savienoto Valstu 7, no kuriem 4 atradās Atlantijas okeānā), taču tā ievērojami atpalika no Amerikas Savienotajām Valstīm citu karakuģu ziņā (kaujas kuģi: 10 pretstatā 15, no kuriem 9 atradās pēdējie un 3 Lielbritānijas kaujas kuģi Klusajā un Indijas okeānā). Rūpnieciskās jaudas ziņā arī Japāna bezcerīgi atpalika no Amerikas Savienotajām Valstīm. Japānas "Jamato" klases kaujas kuģi bija lielākie vēsturē pēc ūdensizspaidas. Kara sākumā Japānas rīcībā bija modernākais uz kuģiem bāzētais iznīcinātājs "Zero" (*Mitsubishi A6M Zero*).

#### Kara sākotnējais posms (1941.–1942. g.)

##### Uzbrukums Pērlhārborai

* Uzbrukums Pērlhārborai — 1941. gada decembris

##### Ofensīva pret Austrāliju un Ceilonu

* Līnijkuģa "Prince of Wales" un kaujas kreisera "Repulse" nogremdēšana — 1941. gada decembris; pirmā reize pasaulē, kad lielus karakuģus nogremdē lidmašīnas.
* Aviācijas bāzeskuģa "Hermes" un kreiseru "Cornwall" un "Dorsetshire" nogremdēšana — 1942. gada aprīlis
* Ofensīva Jaungvinejai un 5. flotes aviācijas bāzeskuģu divīzijas spēku sakāve Koraļļu jūrā — 1942. gada maijs

#### Pagrieziena punkts kaujasdarbībā (1942.–1944. g.)

###### Midvejas kauja

* Midveja kauja — 1942. gada jūnijs
* Savo salas kauja — 1942. gada augusts

##### Jaungvinejas kampaņa

* Santa Krusas salu kauja — 1942. gada oktobris
* Gvadalkanalas jūras kauja — 1942. gada novembris

##### Zālamana salu aizstāvēšana

* Kauja pie Komandora salām — 1943. gada marts
* Kauja pie Sentdžordžas raga — 1943. gada novembris

##### Mariānas salu aizstāvēšana

* Jūras spēku iznīcināšana pie Trūkas — 1944. gada februāris
* Marianas salu kauja — 1944. gada jūnijs
* Leites līča kauja — 1944. gada oktobris

#### Japānas aizsardzība (1945. gads)

* Operācija "Ten-Go" — 1945. gada aprīlis
* Galvenās jūras flotes iznīcināšana Iekšzemes jūrā — 1945. gada jūlijs

Japānas imperatora flote tika pilnībā izformēta 1945. gadā. Japānas Jūras Pašaizsardzības spēki tika izveidoti 1954. gadā.

## Struktūra

Japānas Impērijas flotes sastāvu veidoja pati Jūras kara flote, kā arī sauszemes un gaisa vienības:

* Japānas Impērijas flotes sauszemes spēki
	+ Japānas Impērijas flotes jūras kājnieku korpuss
		- Japānas Impērijas flotes gaisa desanta spēki
* Japānas Impērijas flotes gaisa spēki

Flotes komandieru apmācība notika Jūras kara akadēmijā (Etadzimā) un Augstākajā Jūras kara akadēmijā (Tokijā).

Jūras spēku ministrijas izkārtnes aizstāšana ar Otrās demobilizācijas ministrijas izkārtni 1945. gada decembrī, iezīmējot Japānas Impērijas Jūras spēku 84 gadu vēstures beigas.
Augstākā flotes vadības institūcija bija Japānas Impērijas flotes ģenerālštābs. Jūras kara flotes administratīvās lietas pārvaldīja Jūras kara flotes ministrija

## Formējumu komandieru karogi

| Dienesta pakāpe | Admirālis | Viceadmirālis | Kontradmirālis |
| --- | --- | --- | --- |
| (1870–1871) |  |  |  |
| (1871–1889) |  |  |
| (1889–1896) |  |  |  |
| (1896–1945) |  |  |

## Dienesta pakāpes un zīmotnes

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Nosaukums** | japāņu: 大元帥海軍大将 Daigensui-kaigun-taishō | japāņu: 海軍大将 Kaigun-taishō | japāņu: 海軍中将 Kaigun-chūjō | japāņu: 海軍少将 Kaigun-shōshō | japāņu: 海軍大佐 Kaigun-taisa | japāņu: 海軍中佐 Kaigun-chūsa | japāņu: 海軍少佐 Kaigun-shōsa | japāņu: 海軍大尉 Kaigun-tai-i | japāņu: 海軍中尉 Kaigun-chūi | japāņu: 海軍少尉 Kaigun-shōi | japāņu: 海軍少尉候補生 & japāņu: 兵曹長 Kaigun-shōi-kōhosei & Heisōchō |
| **Tulkojums** | Virspavēlnieks | Admirālis | Viceadmirālis | Kontradmirālis | Kapteinis | Komandors | Komandleitnants | Leitnants | Jaunākais leitnants | Ensins | Mičmanis & Vorentvirsnieks |
| **Apkakle** dienesta formastērps |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| **Uzpleči** vasaras formastērps un mētelis |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| **Piedurknes 1870-1871** |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| **Piedurknes 1871-1883** |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| **Piedurknes 1883-1914** |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| **Piedurknes 1914-1944** |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| **Piedurknes 1944-1945** |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| **Piedurknes** dienesta formastērps |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| **Uzpleči & piedurknes** Speciālo uzdevumu virsnieki | —————— |   |   |   |   |

## Atsauces

### Bibliogrāfija

* Ikuhiko Hata, Yasuho Izawa, Christopher Shores. *Japanese Naval Air Force Fighter Units and their aces, 1932-1945*. London, UK : Grub Street, 2011. ISBN 9781906502843.
* John B. Lundstrom. *The First Team: Pacific Naval Air Combat from Pearl Harbor to Midway* (New izd.). Annapolis, Maryland : Naval Institute Press, 2005a. ISBN 1-59114-471-X.
* John B. Lundstrom. *First Team and the Guadalcanal Campaign: Naval Fighter Combat from August to November 1942* (New izd.). Annapolis, Maryland : Naval Institute Press, 2005b. ISBN 1-59114-472-8.
* Andrew Mollo. *The Armed Forces of World War II: Uniforms, Insignia & Organisation*. Leicester : Silverdale books, 2001. ISBN 1-85605-603-1.
* Gary Nila. *Japanese Naval Aviation Uniforms and Equipment 1937-1945*. Osprey Publishing, 2002. ISBN 1841764655.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Japānas Impērijas flote.
* Nobunaga's ironclad navy
* Hiroshi Nishida's IJN site Arhivēts 2022. gada 29. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.
* Imperial Japanese Navy page
* Imperial Japanese Navy Awards of the Golden Kite in World War 2, a Note
* Imperial Japanese Navy in World War 1, 1914–18 including warship losses Arhivēts 2019-11-16 *Wayback Machine* vietnē.