Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Rietumu kultūra

Leonardo da Vinči zīmējums „Vitrūvija cilvēks”
**Rietumu kultūra** ir kultūras mantojums, ko veido sabiedrības normas, ētikas vērtības, paražas, ticējumi, politiskās sistēmas, kultūras artefakti un tehnoloģijas, kas radušās Rietumu pasaulē, kas savukārt cēlusies Grieķu-romiešu pasaules un kristietības mijiedarbībā.

Rietumu kultūru parasti saista ar individuālismu, demokrātiju, brīvību, racionālismu, cilvēktiesībām un zinātnisko pieeju. Mūsdienu Rietumu kultūra turpina attīstīties globalizācijas, iedzīvotāju migrācijas un citu sociokultūras faktoru ietekmē.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rietumu kultūra.
# Jaunanglija

| Jaunanglija  |
| --- |
|

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

|  |
| --- |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

|  |
| --- |
|  |

 |

No augšas no kreisās uz labo: Bostonas panorāma, Portlendhedas bāka Keipelizabetā, Prezidenšalreindža, Bērlingtonas panorāma, Akvinaha, Konektikutas upes ieleja, Providensas panorāma |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs (neoficiālais)** |

 |
|
Moto: Oficiālais nav. "Aicinājums debesīm" un "*Nunquam libertas gratior extat*" (Latīniski "Brīvība nekad neparādās labvēlīgākā formā") visbiežāk *de facto* izmantotie. |
|  Jaunanglijas atrašanās vieta (sarkanā zona) ASV kartē |
| Sastāvdaļas |
Konektikuta Meina Masačūsetsa Ņūhempšīra Rodailenda Vērmonta |
| Lielākā aglomerācija | * Lielā Bostona
 |
| Lielākā pilsēta |
Bostona |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • kopā |
15 116 205 |
| Demonīms |
Jaunanglis, jenkijs, Novanglis, Novanglikānis (vēsturiskie) |
| IKP |
|  • Kopā |
$1.148 triljoni (2019) |
|  • uz cilvēku |
$77000 (2019) |
|  |
| Dialekti |
Jaunanglijas angļu, Juananglijas franču |
|  **Jaunanglija Vikikrātuvē** |

**Jaunanglija** (angļu: *New England*) ir reģions ASV ziemeļaustrumu daļā, kurš sastāv no sešiem štatiem — Meinas, Ņūhempšīras, Vērmontas, Masačūsetsas, Rodailendas un Konektikutas. Jaunanglija robežojas ar Atlantijas okeānu, Kanādu (Kanādas Jūras provinces un Kvebeka) un Ņujorkas štatu.

## Vēsture

1620. gadā kolonisti no Anglijas izveidoja Plimutas koloniju Jaunanglijā. Pēc desmit gadiem, 1630. gadā, uz ziemeļiem no Plimutas kolonijas puritāņi izveidoja Masačūsetsas līča koloniju Bostonā. Nākamo 130 gadu laikā Jaunanglija piedalījās četros franču un indiāņu karos, līdz briti Ziemeļamerikā uzvarēja frančus un to sabiedrotos pamatiedzīvotājus. 18. gadsimta beigās Jaunanglijas kolonijas uzsāka pretošanās kustību Lielbritānijas parlamenta mēģinājumiem bez kolonistu piekrišanas ieviest jaunus nodokļus. Bostonas tējas dzeršana bija viens no protestiem, kas saniknoja Lielbritāniju. Tā atbildēja ar rīkojumu, kas atcēla kolonijas pašpārvaldes tiesības. Tas 1775. gadā noveda pie atklātas karadarbības un britu izdzīšanas no Jaunanglijas 1776. gadā, kā arī neatkarības deklarācijas 1776. gada jūlijā.

Jaunanglijā parādījās pirmās kustības amerikāņu literatūrā, filozofijā un izglītībā. Reģionam bija nozīmīga loma verdzības atcelšanā un tas bija pirmais reģions ASV, kurā tika ieviesti industriālās revolūcijas sasniegumi. Šobrīd Jaunanglija ir izglītības, augsto tehnoloģiju, apdrošināšanas un medicīnas centrs. Bostona ir tā kultūras, finansiālais, izglītības, medicīnas un transporta centrs.

* Karš ar frančiem un indiāņiem (1755–1763)
* Jaunanglija ASV kartē (sarkanā krāsā)
* Bostona

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Jaunanglija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Otrais Kontinentālais kongress

**Otrais Kontinentālais kongress** bija sapulce, kas notika Filadelfijā no 1775. līdz 1781. gadam, Amerikas revolucionārā kara laikā. Tas bija svarīgs solis Amerikas Savienoto Valstu izveides procesā, jo kalpoja kā galvenā valdības institūcija Amerikas kolonijām, kas cīnījās pret Lielbritānijas kontroli.

Kongress sapulcējās Filadelfijā 1775. gada 10. maijā, kad jau bija sākušies pirmie kauju konflikti starp Amerikas kolonistiem un Lielbritānijas spēkiem. Tas sekoja pēc Pirmā Kontinentālā Kongresa, kas tika izveidots, lai apspriestu koloniju attiecības ar Lielbritāniju. 1776. gada 4. jūlijā Kongress pieņēma Neatkarības deklarāciju, ko lielā mērā sastādīja Tomass Džefersons. Ar šo dokumentu Amerikas kolonijas pasludināja savu neatkarību no Lielbritānijas, izveidojot pamatu jaunajai valstij — Amerikas Savienotajām Valstīm. Kongress deva rīkojumu izveidot Kontinentālo armiju, un Džordžs Vašingtons tika iecelts par tās virspavēlnieku. Viņš kļuva par galveno Amerikas revolucionāro spēku vadītāju cīņā pret Lielbritānijas armiju.

Kongress darbojās kā galvenā diplomātiskā institūcija, meklējot atbalstu no ārvalstīm. 1778. gadā tas noslēdza svarīgu sabiedroto līgumu ar Franciju, kas nodrošināja Amerikas revolūcijai nepieciešamo ārvalstu palīdzību.

Neatkarības zāles dienvidu fasāde, sākotnēji pazīstama kā Pensilvānijas štata nams, Filadelfijā, Otrā kontinentālā kongresa galvenajā sanāksmju vietā
1777. gadā Kongress pieņēma Konfederācijas artikulus, kas kļuva par pirmo Amerikas Savienoto Valstu konstitūciju. Šie artikuli noteica brīvo koloniju savienību un Kongresa pilnvaras, lai gan tie deva maz reālas varas centrālajai valdībai, kas noveda pie problēmām jaunās valsts pārvaldībā.

## Ārējās saites

* Full text of *Journals of the Continental Congress, 1774–1789*
Letters of Delegates to Congress, 1774–1789

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Priekštecis: Pirmais Kontinentālais kongress | **Otrais Kontinentālais kongress** 1775. gada 10. maijs – 1781. gada 1. marts | Pēctecis: **Konfederācijas kongress** |
# Gustavija

| Gustavija  |
| --- |
| galvaspilsēta |
| *Gustavia* |
|  |
| Gustavijas osta |
| GustavijaRādīt kartē "Senbartelmī"GustavijaRādīt kartē "Mazās Antiļu salas"GustavijaRādīt kartē "Ziemeļamerika" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Francija |
| Aizjūras komūna |  Senbartelmī |
| Dibināta |
1763 |
| Platība |
|  • Kopējā |
3,4 km2 |
| Iedzīvotāji
(2010) |
|  • kopā |
2 615 |
|  • blīvums |
769,1/km² |
| Laika josla |
UTC-4 |
|  **Gustavija Vikikrātuvē** |

**Gustavija** (franču: *Gustavia*) ir Francijas aizjūras komūnas Senbartelmī galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies Senbartelmī salas dienvidrietumu krastā pie Karību jūras.

Pilsētu 1763. gadā dibināja franču ieceļotāji. 1784. gadā Zviedrijas nopirka salu un nosauca pilsētu par godu karalim Gustavam III. 1878. gadā Francija salu atpirka. Pilsēta ir ievērojams tūrisma un tirdzniecības centrs, kā arī nozīmīga osta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Gustavija.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
# ASV Tiesību bils

**Amerikas Savienoto Valstu Tiesību bils** ir ASV Konstitūcijas pirmie desmit labojumi. Kongresu ar tiem iepazīstināja 1789. gada septembrī, bet spēkā tie stājās 1791. gada 15. decembrī. Sākotnēji labojumi tika attiecināti tikai uz federālās valdības darbību, taču 1925. gadā ASV Augstākā tiesa lēma, ka saskaņā ar konstitūcijas četrpadsmito labojumu daļa tiesību bila attiecas arī uz štatu valdībām. Līdz ar tiesību bilu tika piedāvāti vēl divi labojumi, kurus mūsdienās neuzskata par tiesību bila daļu, viens no tiem tā arī netika pieņemts, bet otrs vairāk kā divsimt gadu vēlāk, 1992. gadā tika ratificēts kā ASV konstitūcijas divdesmit septītais labojums.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ASV Tiesību bils.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* ASV Konstitūcijas tulkojums ar komentāru
* Balodis R. ASV Pirmā labojuma nozīme un izpratnes transformācija[novecojusi saite] "Likums un tiesības" Nr. 8 un 9, 2006
# Jaunzēlandes Ārējās salas

Jaunzēlandes Ārējo salu izvietojums
**Jaunzēlandes Ārējās salas** (angļu: *New Zealand Offshore Islands* vai *New Zealand Outlying Islands*) ir kopīgs apzīmējums neapdzīvotajām Jaunzēlandes salu teritorijām ārpus tās kontinentālā šelfa, kas neietilpst nevienā no valsts administratīvajām vienībām (izņemot Solandera salas) un tiek pārvaldītas tieši. Piecas Jaunzēlandes Subantarktikas salu grupas, tostarp to jūras teritorijas, ir iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Šajā uzskaitījumā ietilpst:

| Salas | Platība (km²) | Augstākais punkts (m) | Koordinātas galvenajai salai |
| --- | --- | --- | --- |
| Antipodu salas | 20,97 | Gelovejas kalns (366) | ﻿ / ﻿ |
| Baunti salas | 1,35 | Fanela sala (88) | ﻿ / ﻿ |
| Kempbela salas (Motu Ihupuku) | 113,31 | Hani kalns (558) | ﻿ / ﻿ |
| Kermadeka salas | 33,08 | Mumukai (516) | ﻿ / ﻿ |
| Oklendas salas (Motu Maha) | 625 | Dika kalns (705) | ﻿ / ﻿ |
| Snērsu salas (Tini Heke) | 3,28 | Nortīsta (152) | ﻿ / ﻿ |
| Solandera salas (Hautere) | 0,70 | Solandera (330) | ﻿ / ﻿ |
| Trīkingsa salas (Manavatāfi) | 4,86 | Greitailenda (294) | ﻿ / ﻿ |
| **Ārējās salas** | **803** | **Dika kalns (705)** |  |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Jaunzēlandes Ārējās salas.
* New Zealand Offshore Islands Arhivēts 2014. gada 12. februārī, *Wayback Machine* vietnē.
# Oklendas salas[labot | labot pirmkodu]

| Oklendas salas |
| --- |
|
Auckland Islands |
| Fjords Oklendas salās |
| Oklendas salas |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Indijas okeāns |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Salu skaits |
7 |
| Platība |
606 km² |
| Garums |
52 km |
| Platums |
26,5 km |
| Augstākais kalns |
Dika kalns 705 m |
| Administrācija |
|  Jaunzēlande |
|  **Oklendas salas Vikikrātuvē** |

**Oklendas salas** (angļu: *Auckland Islands*) vai **Motumaha** (maoru: *Motu Maha*) ir Jaunzēlandei piederošs neapdzīvotu vulkānisku salu arhipelāgs Klusā okeāna dienvidos Subantarktikā, administratīvi daļa no Jaunzēlandes Ārējām salām. Izvietojies ap 460 km uz dienvidiem no Jaunzēlandes Dienvidsalas. Arhipelāgu veido divas galvenās salas — Oklenda sala un Edamsa sala, kā arī vairākas sīkas saliņas un klintis. Kopš 1998. gada kopā ar pārējām Jaunzēlandes Subantarktikas salām pasludinātas par UNESCO Pasaules mantojuma vietu.

Salās ar atrastas agrākas maoru apdzīvotības liecības, bet kad 1806. gada 18. augustā britu kapteinis Abrahams Bristovs salas atklāja, tās bija neapdzīvotas. Arhipelāgs tika nosaukts par godu Bristova tēva draugam Viljamam Īdenam, 1. baronam Oklendam *(William Eden, 1st Baron Auckland)*.

Pēc salu atklāšanas līdz 1812. gadam tur notika intensīvas roņu medības. 1840. gadā salas apmeklēja francūža Žila Dimona d'Irvila un brita Džeimsa Rosa ekspedīcijas. 1841. gadā salā apmetās vairākas maoru ģimenes ar morioru vergiem. 1849. gadā salās tika nodibināta lauksaimnieku un vaļu mednieku kolonija Hārdvika *(Hardwicke)*, bet nelabvēlīgo klimatisko apstākļu dēļ kolonizācijas mēģinājums bija neveiksmīgs un pēc 2 gadiem un 9 mēnešiem salas tika pamestas.

Jaunzēlande 2014. gadā plāno salās izbūvēt jaunu Bleikas pētniecības staciju, kas varēs uzņemt līdz 14 līdzstrādnieku un kuras galvenās pētniecības jomas būs klimata izmaiņas un Dienvidu okeāna faunas izpēte.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Oklendas salas.

* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Journey to the Auckland Islands: The lost Islands
# Palmiras atols[labot | labot pirmkodu]

| Palmiras atols |
| --- |
| Sala Palmiras atolā |
| Palmiras atols |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Klusais okeāns |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Arhipelāgs |
Lainas salas |
| Salu skaits |
4 |
| Platība |
3,9 km² |
| Garums |
8 km |
| Platums |
3 km |
| Krasta līnija |
14 km |
| Augstākais kalns |
1,8 m |
| Administrācija |
|  ASV |
| Teritorija |
ASV Mazās Aizjūras Salas |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
10 |
| Blīvums |
2,6/km² |
|  **Palmiras atols Vikikrātuvē** |

**Palmiras atols** (angļu: *Palmyra Atoll*) ir ASV inkorporēta teritorija, kuru pārvalda ASV valdība. Atola sauszemes platība ir 12 km² un tas pieder pie Lainas salām Klusā okeāna centrālajā daļā. Statistiski Palmiras atols tiek iekļauts ASV Mazajās Aizjūras Salās.

Visas atola salas, izņemot Sendailendu un Berenailendu, ir savienotas ar ceļu pa dambjiem. Lielākā sala ir Kūperailenda.

## Vēsture

Palmiras atolu pirmais ieraudzīja 1798. gadā amerikāņu kapteinis Edmunds Fennings *(Edmund Fanning)* ar kuģi *Betsy* pa ceļam uz Āziju, bet tikai 1802. gada 7. novembrī rietumnieki pirmoreiz nokļuva krastā, kad pie neapdzīvotā atola krastiem katastrofā cieta amerikāņu kuģis *Palmyra*.

1859. gadā Gerits Džads *(Dr. Gerrit P. Judd)* no brigas *Josephine* saskaņā ar Gvano salu aktu ierosināja pretenziju uz Palmiras atolu par labu *American Guano Company*, tomēr gvano ieguve nekad netika sākta, jo atola salās dēļ mitrā klimata šī ieža nebija. Tikmēr Havaju Karalistes karalis Kamehameha IV 1862. gada 26. februārī nosūtīja ekspedīciju uz Palmiras atolu, lai karaļa vārdā to pievienotu Havaju Karalistei, kas 15. aprīlī arī tika izdarīts.

Atols nonāca vairāku personu privātīpašumā, vairākkārt tika pārdots, līdz 1885. gadā nonāca *Pacific Navigation Company* īpašumā, kas mēģināja atolu kolonizēt.

1898. gadā Palmiras atolu kopā ar pārējām Havajām pievienoja ASV. Lielbritānija vairākkārt mēģināja izvirzīt savas pretenzijas uz atolu, bet 1911. gadā tas ar atsevišķu aktu tika pievienots ASV.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Palmiras atols.
* Palmiras atols
* Palmiras sala
* Palmiras atola aizsargājamā teritorija
* Palmiras salas kurss
* *WorldStatesmen*
* Palmiras atola vēsture
# Doma skola

1152. gadā dibinātā Tronheimas katedrāles skola — vecākā skola Norvēģijā
**Doma skola** jeb **katedrāles skola** (vācu: *Domschule*, angļu: *cathedral school*) bija viduslaiku mācību iestādes pie katedrālēm, kuras vadīja katedrāles klērs. Eksistēja paralēli klostera skolām.

Radās ap kristietības administratīvajiem centriem agrīnajos viduslaikos līdz ar Romas impērijas izglītības sistēmas sabrukumu. Pirmās ziņas par doma skolai līdzīgām iestādēm ir no 6. gadsimta vestgotu pārvaldītās Spānijas.

Mācības notika latīņu valodā. Iesākumā tās sagatavoja tikai baznīcas darbiniekus, vēlāk sagatavoja izglītotus cilvēkus valsts pārvaldes un komercijas vajadzības. Skolas bija tiem laikiem dārgas, tāpēc parasti uzņēma augstdzimušus skolniekus, un tikai zēnus. Skolā parasti bija mazāk par 100 audzēkņiem.

Skolas dalījās divās daļās — *schola minor*, kuras vēlākajos laikos pārveidojās par pamatskolām un *schola major*, vēlākajos laikos pārveidojās par vidusskolām. Skolā mācīja t.s. septiņas brīvās mākslas — pirmajā pakāpē t.s. *trivium* (gramatiku, retoriku, dialektiku), otrajā pakāpē — t.s. *quadrivium* (aritmētiku, ģeometriju, astronomiju un mūziku).

Vairākas doma skolas laika gaitā kļuva par viduslaiku universitātēm. Vairākas skolas, transformējoties, saglabājušās līdz mūsdienām.

## Doma skolas Livonijā

Līdz ar kristietības ienākšanu Livonijā, doma skolas nodibināja arī Latvijā un Igaunijā.

Tās bija:

* 1211. gadā — Rīgā Rīgas Doma skola
* 1250. gadā — Tartu
* 1251. gadā — Pērnavā
* 1266. gadā — Tallinā
* 1280. gadā — Hāpsalu

Rīgas Valsts 1. ģimnāzija uzskata sevi par Rīgas Doma skolas pēcteci.

## Skat. arī

* Rīgas Doma skola

## Ārējās saites

* *Encyclopædia Britannica* ieraksts (angliski)
# Austrijas Pirmā republika

Austrijas Pirmā republika
**Austrijas Pirmā republika** bija neatkarīga valsts, kas pastāvēja Austrijas teritorijā no 1918. līdz 1934. gadam.

1934. gadā ar valsts apvērsumu tika nodibināts autoritārs korporatīvais režīms, ko dēvēja par austrofašismu, un valsts mainīja nosaukumu uz Austrijas Federatīvo Valsti (vācu: *Bundesstaat Österreich*).

## Ārējās saites

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Triestes brīvā teritorija

A zona (zaļā krāsā) un B zona (zilā un rozā krāsā), kas norāda, kā teritorija tika sadalīta pēc tās likvidēšanas
**Triestes Brīvā teritorija** jeb **Triestes Brīvā valsts** (itāļu: *Territorio libero di Trieste*, slovēņu: *Svobodno tržaško ozemlje*) bija ANO mandātteritorija vēsturiskās pilsētvalsts teritorijā Dienvideiropā, kas atradas starp Itālijas ziemeļiem un Dienvidslāviju.

## Vēsture

Kopš 1382. gada Trieste un tās apkārtne atradās Austrijas sastāvā, un tajā dzīvoja jaukta iedzīvotāju grupa, ko veidoja galvenokārt itāļi pilsētā un slovēņi un horvāti laukos un priekšpilsētās. Itālija anektēja Triesti 1921. gadā, kur pēc fašistiskā režīma nodibināšanas sākās represijas pret slāvu iedzīvotājiem, kas izraisīja TIGR organizācijas pretdarbību. Pēc Itālijas kapitulācijas 1943. gadā pilsētu okupēja Trešais reihs, bet 1945. gada 1. maijā to vienlaicīgi atbrīvoja Dienvidslāvijas un Lielbritānijas armijas daļas.

Teritoriju 1947. gada 15. septembrī izveidoja ANO Drošības padome saskaņā ar miera līguma ar Itāliju noteikumiem, lai saglabātu līdzsvaru šajā etniski daudzveidīgajā reģionā un mazinātu teritoriālo pretenziju risku starp Itāliju un Dienvidslāviju. Teritoriju pārvaldīja militāri gubernatori, kurus iecēla valstis, kas vadīja miera uzturēšanas spēkus šajā teritorijā. To sadalīja gar Morgana līniju angloamerikāņu A zonā (Triestes pilsēta un tai piegulošās piekrastes teritorijas) un Dienvidslāvijas B zonā.

1954. gada 5. oktobrī Londonā tika parakstīts līgums, ar kuru A apgabals tika pievienots Itālijai, bet B apgabals — Dienvidslāvijai. Ar Ozimo līgumu 1975. gadā teritorija tika oficiāli likvidēta.

## Demogrāfija

1940. gada beigās un turpmākajos gados pēc teritorijas sadalīšanas līdz pat 40 000 cilvēku (galvenokārt itāļi) dažādu iemeslu dēļ nolēma pamest Dienvidslāvijas B zonu un pārcelties uz A zonu vai Itāliju. Daži no tiem bija iebiedēti, citi vienkārši nevēlējās dzīvot Dienvidslāvijā. Dienvidslāvijā šos emigrantus sauca par *optanti* (“izvēle”), bet viņi paši sevi dēvē par *esuli* — trimdiniekiem. Dienvidslāvijas zonā, kas tagad ir Slovēnijas un Horvātijas daļa, palika līdz 14 tūkstošiem itāļu.

## Valūta

Teritorijai, lai gan tā nebija neatkarīga valsts, bija sava valūta (Triestes lira, kas A zonā faktiski bija Itālijas lira, bet B zonā — jugolira) un pastmarkas.

## Tagadne

Kopš 2009. gada A zonas teritorija bija daļa no Itālijas Triestes provinces, bet B zona ir sadalīta starp Slovēnijas Primorskas un Horvātijas Istrijas provinci.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Triestes brīvā teritorija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Karstuma vilnis

Temperatūras atšķirība Eiropā no vidējās 2003. gada Eiropas karstuma viļņa laikā.
**Karstuma vilnis** ir pārmērīgs un ilgstošs karsta laika, bieži vien arī sausuma, periods, ko var pavadīt augsts mitruma līmenis. Nepastāv karstuma viļņa vispārējas definīcijas, jo termins dažādos reģionos ir relatīvs attiecībā pret parastiem laika apstākļiem. Temperatūra, kas cilvēkiem, dzīvojošiem karstākā klimatā, ir norma, var tikt uzskatīta par karstuma vilni vēsākos reģionos. Termins var tikt piemērots gan ikdienas laika izmaiņām, gan ārkārtas karstuma viļņiem, kas var notikt reizi gadsimtā. Spēcīgi karstuma viļņi var izraisīt katastrofāla apjoma kultūraugu iznīcināšanu, tūkstošiem nāves gadījumu no hipertermijas un plašus strāvas zudumus, jo masveidā tiek izmantoti gaisa kondicionieri un ventilatori.

## Definīcija

Karstuma viļņa definīcija, ko ieteikusi Pasaules Meteoroloģijas organizācija ir tad, kad diennakts maksimālā gaisa temperatūra vairāk nekā piecas dienas pēc kārtas pārsniedz vidējo maksimālo temperatūru par 5 grādiem pēc Celsija (9 grādiem pēc Fārenheita), salīdzinājumā ar vidējo temperatūru laika posmā no 1961—1990. gadam.

Piemēram, Nīderlandē karstuma vilnis ir definēts kā laika periods, kurā vismaz 5 dienas pēc kārtas maksimālā gaisa temperatūra *De Bilt* pilsētā pārsniedz +25 °C (77 °F) pie nosacījuma, ka 3 dienās šajā piecu dienu periodā gaisa temperatūra pārsniedz +30 °C. Šī karstuma viļņa definīcija tiek lietota arī Beļģijā un Luksemburgā.

Dānijā karstuma vilnis ir definēts kā 3 dienu laika periods, kurā gaisa temperatūra vismaz pusē valsts teritorijas pārsniedz +28 °C, bet piemēram Austrālijas pilsētā Adelaidā karstuma vilnis ir tad, ja 5 dienas pēc kārtas gaisa temperatūra pārsniedz +35 vai 3 dienas +40 grādus.

## Skatīt arī

* Sausums
* Relatīvais gaisa mitrums

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Karstuma vilnis.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
# Daglasa

| Daglasa  |
| --- |
| galvaspilsēta |
| *Douglas* *Doolish* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |

 |
| DaglasaRādīt kartē "Menas sala"DaglasaRādīt kartē "Apvienotā Karaliste"DaglasaRādīt kartē "Eiropa" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Apvienotās Karalistes kroņa teritorija | **Menas Sala** |
| Iedzīvotāji
(2021) |
|  • kopā |
26 677 |
| Mājaslapa | douglas.im |
|  **Daglasa Vikikrātuvē** |

**Daglasa** (*Douglas*, meniešu: *Doolish*) ir Menas Salas galvaspilsēta. 2021. gadā iedzīvotāju skaits tajā sasniedza 26,6 tūkstošus cilvēku, tādējādi tā ir salas lielākā pilsēta. Daglasa atrodas pie Daglasas upes ietekas.

## Iedzīvotāji

### Ievērojamas personības

Daglasā dzimuši:

* Marks Kevendišs (*Mark Cavendish*; 1985), riteņbraucējs;
* Kīrans Tīrnijs (*Kieran Tierney*, 1997), futbolists.

## Daglasas panorāma

Skats uz līci, kurā redzami Mona pils viesnīcas kāpnes uz torni (centrā) un Onchan Head orientieri pa kreisi

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Daglasa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* The oldest surviving horse drawn tramway operating in Douglas on the Isle of Man
* Douglas Borough Council Arhivēts 2017. gada 4. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē.
# Erasmus+[labot | labot pirmkodu]

Erasmus+ ir Eiropas Savienības programma, kas atbalsta izglītību, apmācības, jaunatni un sportu Eiropā. Tās mērķis ir sniegt cilvēkiem iespēju mācīties, uzlabot savas prasmes, attīstīt starpkultūru pieredzi un veicināt mobilitāti starp dažādām valstīm.

Programma piedāvā iespēju studentiem un pedagogiem studēt, mācīt vai veikt prakses citās Eiropas valstīs, gūstot starptautisku pieredzi. Programma aptver plašu vecuma un mācību spektru, ieskaitot skolas, augstskolas, profesionālo apmācību un pieaugušo izglītību.

Sākotnēji programma tika izveidota kā *Erasmus* programma (nosaukta par godu slavenajam Renesanses humanistam Roterdamas Erasmam), un tās mērķis bija veicināt studentu mobilitāti Eiropas valstīs. Sākumā piedalījās aptuveni 3000 studenti no 11 valstīm. *Erasmus+* tika uzsākta 2014. gadā, šajā programmā tika iekļauti arī sporta projekti. Jaunākais *Erasmus+* programmas posms sākās 2021. gadā, koncentrējoties uz vēl plašāku pieejamību dažādām sabiedrības grupām, zaļo un digitālo pāreju, kā arī sociālo iekļaušanu. Programmas finansējums tika palielināts, lai nodrošinātu, ka vēl vairāk cilvēku var izmantot tās sniegtās iespējas.

Latvijas studenti var izmantot *Erasmus+* iespējas studijām vai praksei ārvalstīs. Līdz 2020. gadam vairāk nekā 45 000 Latvijas studentu un pasniedzēju bija piedalījušies *Erasmus+* apmaiņas programmās. Arī pasniedzēji var doties apmācību un mācību vizītēs uz citām valstīm.

## Skatīt arī

* Roterdamas Erasms
* Izglītība Latvijā

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Erasmus+.