# Muskete[labot | labot pirmkodu]

**Muskete** ir pa stobra galu pielādējams liela kalibra gludstobra šaujamierocis, ko strēlnieki izmantoja 16. un 17. gadsimtā.

Degļa garstobra šaujamierocis izveidots 16. gadsimta sākumā, kā smagāks arkebūzas variants, kas spēj caursist plākšņu bruņas. Līdz 16. gadsimta vidum šāda veida musketes pakāpeniski izzuda, jo samazinājās smago bruņu izmantošana, bet musketes kā ieroča apzīmējumu turpināja lietot gludstobra garo ieroču vispārīgai apzīmēšanai līdz 19. gadsimta vidum. Šo muskešu veidu 19. gadsimtā aizvietoja vītņstobra musketes (mūsdienu terminoloģijā sauktas vienkārši par šautenēm), kurās izmantoja Minjē lodi, kuru 1849. gadā izgudroja Klods Etjēns Minjē.

17. gadsimta beigās musketes aizvietoja ar fuzejām un karabīnēm. Austrumeiropā līdz 19. gadsimtam par musketēm dēvēja visas šautenes ar krama uzsitiena atslēgu.

## Musketes detaļas

Musketes daļu nosaukumi angļu valodā
Šaušanai ar musketi musketieri izmantoja furketi jeb balsta dakšu. Gustava II Ādolfa Zviedrijas armijā musketes svaru samazināja līdz 6 kg un to izmantoja bez furketes. 1575. gadā musketei pievienoja mēlītes sargu. 1646. gadā musketei pievienoja bajoneti — īsu šķēpu, kuru varēja ielikt stobrā. Aizslēgam pastāvēja vairākas variācijas. Sākotnējos degļa aizslēgus aizstāja ar krama aizslēgiem un visbeidzot ar kapseles aizslēga mehānismu. Dažās pasaules daļās, piemēram, Ķīnā un Japānā, krama uzsitiena atslēgas mehānisms nenonāca, un viņi turpināja izmantot degļa aizslēgu līdz 19. gadsimtam, kad ieviesa kapseles aizslēga mehānismu.

18. gadsimta otrajā pusē musketei ieviesa vairākus uzlabojumus. 1750. gadā pievienots aizturs, kas neļāva deglim ieķerties aizslēga mehānismā. Lai samazinātu berzi un palielinātu dzirksteļu veidošanos, 1770. gadā musketes aprīkoja ar rullīšu gultni.

## Literatūra

* Adle, Chahryar (2003), History of Civilizations of Central Asia: Development in Contrast: from the Sixteenth to the Mid-Nineteenth Century
* Ágoston, Gábor (2008), Guns for the Sultan: Military Power and the Weapons Industry in the Ottoman Empire, Cambridge University Press, ISBN 978-0-521-60391-1
* Agrawal, Jai Prakash (2010), High Energy Materials: Propellants, Explosives and Pyrotechnics, Wiley-VCH
* Andrade, Tonio (2016), The Gunpowder Age: China, Military Innovation, and the Rise of the West in World History, Princeton University Press, ISBN 978-0-691-13597-7.
* Arnold, Thomas (2001), The Renaissance at War, Cassell & Co, ISBN 0-304-35270-5
* Bak, J. M. (1982), Hunyadi to Rákóczi: War and Society in Late Medieval and Early Modern Hungary
* Barwick, Humphrey (1594), Breefe Discourse Concerning the Force and Effect of all Manuall of Weapons of Fire….
* Captain James G. Benton. *A Course of Instruction in Ordnance and Gunnery* (2 izd.). West Point, New York : Thomas Publications, 1862. ISBN 1-57747-079-6.
* Brown, G. I. (1998), The Big Bang: A History of Explosives, Sutton Publishing, ISBN 0-7509-1878-0.
* Buchanan, Brenda J., red. (2006), "Gunpowder, Explosives and the State: A Technological History", *Technology and Culture* (Aldershot: Ashgate) 49 (3): 785–786, doi:10.1353/tech.0.0051, ISBN 0-7546-5259-9
* Chase, Kenneth (2003), Firearms: A Global History to 1700, Cambridge University Press, ISBN 0-521-82274-2.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Muskete.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* History of numerous Muskets
* Infantry Tactics During the Napoleonic wars — Musketry
* The Arquebus and Matchlock Musket Page (archived 27 October 2009)
* Musket, Bayonet and Sword (archived 26 September 2008)
* ACCOUTERMENTS (archived 10 June 2009)