# Azerbaidžāņu valoda[labot | labot pirmkodu]

| Azerbaidžāņu valoda Azərbaycan dili آذربایجان دیلی  |
| --- |
| Izruna: | IPA: [azærbajʤan dili] |
| Valodu lieto: |  Irāna,  Azerbaidžāna, arī kaimiņvalstīs:  Gruzija,  Krievija,  Irāka,  Turcija,  Ukraina |
| Pratēju skaits: | 25—30 miljoni   |
| Reitings: | 34 (dzimtā valoda) |
| Valodu saime: | Altajiešu (strīdīgi)  Tjurku   Oguzu    **Azerbaidžāņu valoda**  |
| Rakstība: | Latīņu raksts ( Azerbaidžāna); arābu alfabēts ( Irāna)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Azerbaidžāna |
| Regulators: | *nav oficiāla regulatora* |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | az |
| ISO 639-2: | aze |
| ISO 639-3: | dažādi: aze — Azerbaidžāņu (kop.) azj — Ziemeļazerbaidžāņu azb — Dienvidazerbaidžāņu  |
|  |
|

**Azerbaidžāņu valoda** (*Azərbaycan dili*, آذربایجان دیلی, *Азәрбајҹан дили*) jeb **azeru valoda** (*azəri dili*) ir tjurku saimes valoda, ko prot vairāk nekā 25—30 miljoni cilvēku galvenokārt Azerbaidžānā un Irānā, kā arī azerbaidžāņu diaspora kaimiņvalstīs (Gruzijā, Krievijā, Turcijā, Irākā, Ukrainā).

Azerbaidžāņu valodas paveidu, kas ir valsts valoda Azerbaidžānā un ko lieto Turcijā, Gruzijā, Krievijā un Ukrainā, sauc par ziemeļazerbaidžāņu valodu (*Azərbaycan dili*; ISO 639-3 kods **azj**). Līdz 1991. gadam rakstībā lietoja kirilicu.

Irānā lietoto azerbaidžāņu valodas paveidu sauc par dienvidazerbaidžāņu valodu (آذربایجان دیلی; ISO 639-3 kods **azb**). Tā ir dominējošā valoda Irānas ostānos Austrumazerbaidžānā, Rietumazerbaidžānā, Ardabīlā, Zandžānā, daļēji Kurdistānā, Hamadānā, Markazi.

## Vēsture

Azerbaidžāņu valoda ietilpst tjurku, oguzu grupā. Seldžukiem iebrūkot Tuvajos austrumos, azerbaidžāņu valoda ienāca šajā reģionā. Notika tā saucamā Azerbaidžānas teritorijas tjurkizācija, kas ilga vairākus gadsimtus, līdz radās stabila azerbaidžāņu valoda. Azerbaidžāņu valodas veidošanās visumā bija pabeigta 15. gadsimtā, lai gan pats tās mūsdienu nosaukums radās tikai 19. gadsimta pirmajā pusē (kā "aderbeidžāņu valoda"), atsaucoties uz šādu nosaukumu blakus esošajai Persijas provincei, kur arī runāja šai valodā. Arī nākotnē bieži tika lietots "tjurku" vai "azerbaidžāņu-tjurku" valodas nosaukums, līdz 1930. gadu beigās nostabilizējās pašreizējais nosaukums. Tomēr vēl 1992. gadā Azerbaidžānas valdība likumā par valsts valodu nosauca to par "tjurku valodu", vadoties no pantjurkisma idejām. 1995. gada konstitūcija atjaunoja azerbaidžāņu valodas nosaukumu. "Tjurku valodas" nosaukums azerbaidžāņu valodai mūsdienās tiek plaši lietots galvenokārt Irānas neazerbaidžāniskajos rajonos.

## Dialekti

Azerbaidžāņu valodas galvenie dialekti:

* Austrumu — Baku, Derbentas un Šemahas dialekti;
* Rietumu — Karabahas, Gendžes un Kazahas dialekti;
* Ziemeļu — Šeki dialekts;
* Dienvidu — Nahčivanas, Tebrīzas un Ordubadas dialekti.

## Rakstība

Azerbaidžānā dzīvojošie azerbaidžāņi kopš 1991. gada lieto stabilu latīņu alfabētu, bet Irānā dzīvojošie azerbaidžāņi lieto pielāgotu arābu alfabētu. Līdz 1929. gadam Azerbaidžānas azerbaidžāņi lietoja arī arābu alfabētu, bet pēc tam to aizstāja ar kirilicu. Azerbaidžāņu valodā ir ap 10 000 aizguvumu no arābu valodas, turklāt daudz tādu, kas vairs netiek izmantoti mūsdienu arābu valodā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Azerbaidžāņu valoda.

* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

* Azerbaidžāņu valodas kursi
* *AZERI.org*
* *Ethnologue* par azerbaidžāņu valodu
* *Omniglot.com* par azerbaidžāņu rakstībām