# Japānas Impērija[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **大日本帝國 Japānas Impērija** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←    ←  | **1868 – 1947** |  →    → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| **HimnaKimi ga Yo* (君が代) |
| Location of ImpērijaJapānas Impērija tās maksimālās izplešanās laikā (1942):
  Japāna  Kolonijas / Mandāti  Satelītvalstis / Protektorāti / Okupētās teritorija |
| **Pārvaldes centrs** | Tokija |
| **Valoda(s)** | japāņu (oficiālā) |
| **Reliģija** | sintoisms |
| **Valdība** | Absolūtā monarhija (1868–1889) Konstitucionālā monarhija (1889–1947) |
| **Imperators** |
|  - 1868–1912 | Meidzi |
|  - 1912–1926 | Taišo |
|  - 1926–1947 | Šova |
| **Premjerministrs** |  |
|  - 1885–1888 | Ito Hirobumi (pirmais) |
|  - 1946–1947 | Šigeru Jošida (pēdējais) |
| **Likumdevējs** | Impērijas parlaments (kopš 1889) |
|  - augšpalāta | Pēru palāta (1889–1947) |
|  - apakšpalāta | Pārstāvju palāta (kopš 1890) |
| **Vēsture** |  |
|  - Meidzi restaurācija | 1868. gada 3. janvārī |
|  - Japānas kapitulācija | 1945. gada 2. septembrī |
|  - Jaunā konstitūcija | 1947. gada 3. maijā |
| **Platība** |
|  - 1942 | 7 400 000 km² |
| **Iedzīvotāju skaits** |
|  - 1940. gadā | 105 200 000  |
| **Nauda** | Jena |

 |

**Japānas Impērija** (japāņu: 大日本帝國, *Dai Nippon Teikoku*) bija valsts, kas pastāvēja no 1868. gada 3. janvāra, kad notika Meidzi restaurācija, līdz 1947. gada 3. maijam, kad pieņēma jaunu Japānas Konstitūciju. Tā ir mūsdienu Japānas priekštece.

## Vēsture

Japānas salas ilgstoši bija izolētas no ārvalstu ietekmes, tomēr 1854. gadā valsts atvēra savas ostas ārvalstu tirdzniecības kuģiem. Valsti strauji reformēja un pēc dažām desmitgadēm tā jau spēja sacensties ar lielvalstīm.

Japāna sāka paplašināties, iekarojot Rjukjū salu (mūsdienu Okinavu) un ieņemot Taivānu pēc uzvaras Pirmajā Ķīnas—Japānas karā (1894—1895).

1904.—1905. gada Krievijas—Japānas karā Japāna uzvarēja Krievijas Impēriju, iegūstot kontroli pār Koreju un Dienvidmandžūriju.

1931. gadā Japāna iebruka Mandžūrijā, izveidojot marionešu valsti Mandžukuo.

1937. gadā Japāna sākas Otrais Ķīnas—Japānas karš, kurā Japānas Impērija ieņēma lielas Ķīnas teritorijas un pastrādāja daudzus kara noziegumus, piemēram, Nankinas slaktiņu.

Otrā pasaules kara laikā Japānas Impērija karoja pret Sabiedroto spēkiem. 1941. gada 7. decembrī Japāna uzbruka ASV flotei Pērlhārborā, izraisot ASV iesaistīšanos karā. Japāna paplašināja savu impēriju visā Klusā okeāna reģionā, ieņemot Filipīnas, Indonēziju, Malaiziju, Birmu un citas teritorijas. Sākotnēji Japāna guva panākumus, taču kara gaitā ASV un tās sabiedrotie pārņēma iniciatīvu un sāka atbrīvot Japānas Impērijas ieņemtās teritorijas.

Kara beigās valsts piedzīvoja sakāvi un okupāciju. 1945. gada augustā ASV nometa atombumbas uz Hirosimu un Nagasaki, izraisot milzīgus postījumus un cilvēku zaudējumus. Japāna kapitulēja 1945. gada 15. augustā.

Pēc kapitulācijas Japāna tika okupēta ASV vadībā, kas izraisīja plašas politiskas, ekonomiskas un sociālas reformas, iekļaujot jaunās konstitūcijas pieņemšanu 1947. gadā, kas izbeidza Japānas Impērijas pastāvēšanu un izveidoja parlamentāru demokrātiju.

## Karogi

* Japānas valsts karogs no 1870 līdz 1999. gadam
* Japānas Impērijas armijas karogs
* Japānas Impērijas flotes karogs
* Japānas imperatora karogs

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Japānas Impērija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)