Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tiho Brahe[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Tiho Brahe *Tycho Brahe* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1546. gada 14. decembrī Skone, Dānija, Dānija-Norvēģija |
| Miris | 1601. gada 24. oktobrī (54 gadi) Prāga, Svētā Romas impērija |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | astronoms |

 |

**Tiho Brahe** (dāņu: *Tycho Brahe*; dzimis 1546. gada 14. decembrī Knutstrupā, Dānijā, miris 1601. gada 24. oktobrī Prāgā) bija dāņu astronoms, astrologs, alķīmiķis. Viņa vārdā ir nosaukti krāteri uz Mēness un Marsa.

## Dzīvesgājums

Tiho Brahe studēja Kopenhāgenas (no 1559.), Leipcigas (no 1562.), kā arī Vitenbergas, Rostokas un Bāzeles universitātēs (1566.-1570.).

1576. gadā Hvenas salā Tiho Brahe iekārtoja unikālu ievērojamāko tālaika observatoriju - Uraniborgu ("Debess pils"). 21 gadu tur viņš veica daudzus debess spīdekļu novērojumus, izgatavoja astronomiskos instrumentus, radīja jaunas novērojumu metodes. 1597. gadā jaunais Dānijas karalis Kristiāns IV nolēma pārtraukt uzturēt Brahes observatoriju un Tiho Brahe esot apsvēris iespēju būvēt līdzīgu observatoriju tolaik Kurzemes un Zemgales hercogistes teritorijā esošajā Doles salā, taču nav guvis atbalstu. Visbeidzot 1599. gadā Brahe sāka iekārtot observatoriju Prāgā.

Tiho Brahe sastādīja precīzas Saules tabulas un 800 zvaigžņu katalogu. Viņš atklāja neregularitātes Mēness kustībā. Pierādīja, ka komētas un novas ir debess ķermeņi, pretēji tālaika uzskatiem, ka tās ir atmosfēras parādības.

No 1600. līdz 1601. gadam, pirms Brahes nāves, observatorijā Benātkos pie Jizeras viņam asistēja Johanness Keplers. Izmantojot Tiho Brahes novērojumus, Keplers atklāja planētu kustības likumus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tiho Brahe.

* Biografisks raksts par Tiho Brahi kā astrologu Arhivēts 2016. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.
# Li Bai[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Li Bai 李白 |
| --- |
|  |
| Viduslaiku miniatūra |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 701. gadā Sujaba, Tanu dinastija (mūsdienās Kirgizstāna) |
| Miris | 762. gadā Dantu, Tanu dinastija (mūsdienās Ķīna) |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | dzejnieks |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Li Bai** (ķīniešu: 李白, piņjiņs: *Lǐ Bái*; dzimis 701. gadā, miris 762. gadā), zināms arī kā **Li Bo** (piņjiņs: *Lǐ Bó*), bija ķīniešu dzejnieks Tanu dinastijas laikā. Līdzās Du Fu tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem dzejniekiem Ķīnas literatūras vēsturē. No saviem pēctečiem izpelnījās iesauku "Nemirstīgais dzejnieks" (詩仙).

Apmēram 1100 no Li Bai dzejoļiem ir saglabājušies līdz mūsdienām. Pirmie tulkojumi Eiropas valodās tika publicēti 1862. gadā. Šīs poēmas tulkojis Marī Žans Leons Lekoks. Li Bai bija savienībā, kuru veidoja ķīniešu zinātnieki un saucās "Vīna kausa astoņi nemirstīgie".

## Biogrāfija

Li Bai ir dzimis 701. gadā Sujabā, mūsdienu Kirgizstānas teritorijā. Viņa tēvs esot bijis turīgs tirgotājs, kas izmantojis situāciju, ka Zīda ceļš gājis garām viņu dzīvesvietai. 17 gadu vecumā Li Bai devās uz kalniem, sekojot daoisma mācībām un cenšoties atklāt dabas un nemirstības noslēpumus.

19–20 gadu vecumā kļuva par ķīniešu tautas karavīru, aizstāvot vājos un apspiestos. Tomēr 721. gadā atgriezās kalnos, kur pavadīja piecus gadus. Tiek uzskatīts, ka šajā laikā Li Bai ietekmējās no dabas un sāka rakstīt dzeju. No 726. līdz 738. gadam Li Bai klejoja. Šajā laikā viņš vēroja cilvēkus, dabu, apmeklēja daudzas vietas, un tas vēlāk atspoguļojās Li Bai dzejā. Sākot ar 735. gadu, sāka pastiprināti lietot alkoholiskos dzērienus. 743. gadā kļuva par savienības "Vīna kausa astoņi nemirstīgie" dalībnieku.

741. gadā Li Bai ieradās Tanu dinastijas pārvaldītās valsts galvaspilsētā Čanaņā (mūsdienās Siaņa). Viņš sāka kalpot imperatoram Sjuaņdzunam. Šajā laikā kļuva par slavenu dzejnieku. Li Bai kļuva par imperatora patronu dzejā un literatūrā. Tomēr šāda dzīve viņu neapmierināja, un 744. gadā viņš devās prom no galvaspilsētas.

744. gadā iepazinās ar vēl vienu izcilu ķīniešu dzejnieku Du Fu. Turpmāk abi dzejnieki dalījās iespaidos, kā arī mainīja līdz tam pieņemto dzejas rakstīšanas veidu.

755. gadā par nemiernieku atbalstīšanu, kas vērsās pret imperatoru, Li Bai uz trim gadiem tika izsūtīts uz tuksnesi Juņnaņā.

Li Bai nomira 762. gadā. Leģenda vēsta, ka viņš, braucot ar laivu, alkoholisko dzērienu iespaidā esot gribējis apskaut Mēness atspulgu Jandzi upē, iekritis tajā un noslīcis. Tomēr šis nāves iemesls tiek apšaubīts.

## Atsauces
# Karloss Kastanjeda

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Karloss Kastaneda *Carlos Castañeda* |
| --- |
|  |
| Karloss Kastaneda 1962. gadā |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1925. gada 25. decembrī  Kahamarka, Peru |
| Miris | 1998. gada 27. aprīlī (72 gadi)  Losandželosa, Kalifornija, ASV |
| Pilsonība |  ASV |
| Dzīvesbiedre | *Margaret Runyan Castaneda* (1960-?) *Florinda Donner-Grau* (?) |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | rakstnieks, antropologs |
| Valoda | angļu valoda |
| Rakstīšanas laiks | 1968—1998 |
| Temati | šamanisms |
| Slavenākie darbi | "Dona Huana mācības. Jaki indiāņu zināšanu ceļš" "Atsevišķā realitāte" "Ceļojums uz Istlanu" |
| Augstskola | Kalifornijas Universitāte Losandželosā |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Karloss Sezars Salvadors Arana Kastanjeda** (angļu: *Carlos Castaneda*, spāņu: *Carlos César Salvador Arana Castañeda*; dzimis 1925. gada 25. decembrī, miris 1998. gada 29. aprīlī) bija peruāņu (vai brazīliešu) izcelsmes amerikāņu rakstnieks un antropologs. Popularitāti ieguva ar pirmajā personā sarakstītu grāmatu ciklu, kurā aprakstījis Meksikas indiāņu šamanisma praksi un ar to saistīto pasaules uzskatu.

Antropologi Kastanjedas darbus uzskata par daiļliteratūru.

Būtiskas Kastanjedas biogrāfijas detaļas ir neskaidras, jo rakstnieks, saskaņā ar savos darbos aprakstīto šamanisma praksi, tās ir apzināti slēpis vai izmainījis. Karlosa Kastanjedas grāmatas ir tulkotas vismaz 17 valodās un ir pārdoti ap 28 miljoni to eksemplāru.

## Pazīstamākie darbi

* "Dona Huana mācības. Jaki indiāņu zināšanu ceļš" (*The Teachings of Don Juan: A Yaqui Way of Knowledge*, 1968)
* "Atsevišķā realitāte" (*A Separate Reality*, 1971)
* "Ceļojums uz Istlanu" (*Journey to Ixtlan*, 1972)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Karloss Kastanjeda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Peter Applebome. «Carlos Castaneda, Mystical and Mysterious Writer, Dies». nytimes.com, 1998-06-20. Skatīts: 2014-02-17. (angliski)
* Keith Thompson. «To Carlos Castaneda, Wherever You Are». nytimes.com, 1998-06-27. Skatīts: 2014-02-17. (angliski)
* K. Kastanedas darbi (krieviski)
# Varta

| Varta |
| --- |
|  Varta pie Vronkiem |
|  Oderas baseins |
| iztekaieteka  |
| **Izteka** | Krakovas-Čenstohovas augstiene ﻿ / ﻿ |
| **Ieteka** | Odera ﻿ / ﻿ |
| **Caurteces valstis** |  Polija |
| **Garums** | 808 km |
| **Iztekas augstums** | 380 m |
| **Ietekas augstums** | 9 m |
| **Kritums** | 371 m   |
| **Vidējā caurtece** | 195 m³/s  |
| **Baseina platība** | 54 529 km²  |
| **Galvenās pietekas** | Prosna, Obra |
|  **Varta Vikikrātuvē** |

**Varta** (poļu: *Warta*) ir upe Eiropā, Polijas trešā lielākā upe. Odras labā krasta pieteka. Sākas Krakovas-Čenstohovas augstienē. Līdzenumu upe, tek cauri Lielpolijai. Caur Notecu savienota ar Vislu.

## Lielākās pietekas

* Prosna (*Prosna*) — garums 217 km - kreisais krasts
* Noteca (*Noteć*) — garums 388 km - labais krasts

## Lielākās pilsētas Vartas krastos

* Zaverce (*Zawiercie*)
* Čenstohova (*Częstochowa*)
* Koņina (*Konin*)
* Poznaņa (*Poznań*)
* Gožova Velkopolska (*Gorzów Wielkopolski*)
* Miškova (*Myszków*)
* Dzjalošina (*Działoszyn*)
* Seradza (*Sieradz*)
* Varta (*Warta*)
* Uņejova (*Uniejów*)
* Kolo (*Koło*)
* Pizdri (*Pyzdry*)
* Srema (*Śrem*)
* Mosina (*Mosina)*
* Puščikovo (*Puszczykowo*)
* Luboņa (*Luboń*)
* Poznaņa (*Poznań*)
* Oborņiki (*Oborniki*)
* Obžičko (*Obrzycko*)
* Vronki (*Wronki)*
* Serakova (*Sieraków)*
* Mendzihoda (*Międzychód)*
* Skvežina (*Skwierzyna*)
* Gožova Velkopolska (*Gorzów Wielkopolski)*
* Kostšina pie Odras (*Kostrzyn nad Odrą)*

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Varta.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
# Jonijas jūra[labot | labot pirmkodu]

| Jonijas jūra |
| --- |
|  |
| Jonijas jūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Okeāns |
Atlantijas okeāns |
| Platība |
169 000 km2 |
| Vid. dziļums |
2083 m |
| Maks. dziļums |
5121 m |
| Valstis un teritorijas |  Albānija  Grieķija  Itālija |
| Lielākās pilsētas |
Katānija (Itālija) Patras (Grieķija) Sirakūzas (Itālija) Taranto (Itālija) |
|  **Jonijas jūra Vikikrātuvē** |

**Jonijas jūra** (albāņu: *Deti Jon* — ‘mūsu jūra’, grieķu: *Ιόνιο Πέλαγος*, itāļu: *Mare Ionio*) ir Vidusjūras daļa starp Balkānu pussalu un Apenīnu pussalu. Ziemeļos Otranto šaurums to savieno ar Adrijas jūru.

## Nosaukums

Jonijas jūras nosaukuma izcelsmi saista ar leģendāriem tēliem. Jonijs esot bijis Ilīrijas karaļa Adrija dēls. Cita leģenda vēsta, ka Jonijs bijis Epidamnas (mūsdienu Duresi) valdnieka dēls. Viņam uzbruka paša brāļi, tuvumā gadījās Hērakls, kurš Jonijam devās palīdzēt. Cīņā viņš nejauši nogalināja pašu Joniju. Mirušo valdnieka dēlu apbedīja jūrā, kuru kopš tā laika sauc par Jonijas jūru.

## Ģeogrāfija

Ūdens virsējā slāņa sāļums 38,5—38,9 ‰, ūdens temperatūra no 13 °C ziemā līdz 26 °C vasarā. Plūdmaiņas līdz 0,4 m augstas.

### Līči

Skats uz Jonijas jūru no Kerkiras salas
Jonijas jūras lielākie līči:

* Korintas līcis (Grieķija)
* Mesinijas līcis (Grieķija)
* Lakonijas līcis (Grieķija)
* Skvillačes līcis (Itālija)
* Taranto līcis (Itālija)

### Salas

* Jonijas salas — atrodas Grieķijas piekrastē:
	+ Itaka
	+ Kefalinija
	+ Kerkīra
	+ Levkada
	+ Strofadu salas
	+ Zakinta

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Jonijas jūra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
# Britu angļu valoda[labot | labot pirmkodu]

**Britu angļu valoda** ir angļu valodas variants, ko lieto Apvienotajā Karalistē (Anglijā, Skotijā, Velsā un Ziemeļīrijā) un dažās tās bijušajās kolonijās un teritorijās. Tā ietver dažādus dialektus un atšķiras no citiem angļu valodas paveidiem, piemēram, amerikāņu vai austrāliešu angļu valodas, gan gramatikā, gan leksikā, gan izrunā.

## Īpašības

Galvenās īpašības, kas atšķir britu angļu valodu no citām angļu valodas formām, ir:

1. Ortogrāfija (rakstība)
	* Britu angļu valodā daži vārdi tiek rakstīti atšķirīgi nekā amerikāņu angļu valodā. Piemēram:
		+ *Colour* (britu) vs *Color* (amerikāņu).
		+ *Organise* (britu) vs *Organize* (amerikāņu).
		+ *Centre* (britu) vs *Center* (amerikāņu).
2. Izruna
	* Britu angļu valodā ir vairākas izrunas atšķirības. Piemēram, "r" pēc patskaņiem britu angļu valodā bieži ir daudz klusāks vai pat nav izrunāts (piemēram, vārdos *car* vai *hard*).
	* Reģionāli izrunas var būt ļoti dažādas, piemēram, starp tādiem akcentiem kā "*Queen's English*" jeb izsmalcināto izrunu (RP — *Received Pronunciation*) un reģionālajiem akcentiem, kā Liverpūles "*Scouse*" vai Skotijas angļu valoda.
3. Leksika (vārdu krājums)
	* Dažiem vārdiem ir atšķirīga nozīme vai lietojums. Piemēram:
		+ *Lorry* (britu) vs *Truck* (amerikāņu).
		+ *Holiday* (britu) vs *Vacation* (amerikāņu).
		+ *Flat* (britu) vs *Apartment* (amerikāņu).
4. Gramatika
	* Britu angļu valodā biežāk lieto kolektīvos lietvārdus daudzskaitlī (piemēram, "*The team are playing well*"), kamēr amerikāņu angļu valodā lietotu vienskaitli ("*The team is playing well*").
5. Akcenti un dialekti:
	* Britu angļu valodā ir liela akcentu un dialektu dažādība, kas bieži saistīta ar konkrētiem reģioniem. Dialekti var būt ļoti atšķirīgi, piemēram, *Cockney* Londona, *Geordie* ziemeļaustrumos, vai *Brummie* Birmingemā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Britu angļu valoda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)