Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Asins plazma[labot | labot pirmkodu]

**Asins plazma** ir asiņu šķidrā daļa — iedzeltens, puscaurspīdīgs šķidrums, kas sastāv no neorganiskām un organiskām vielām. Plazmā ietilpstošo ķīmisko savienojumu un ķīmisko elementu skaits ir ļoti liels. Asins plazmas sastāvā ir apmēram 93% ūdens, 7,3g/100ml olbaltumvielas (albumīns, globulīni, fibrinogēns), elektrolīti (<1% no kopējās plazmas masas), gāzes (CO2; O2; N2), barības vielas (glikoze un citi ogļhidrāti, aminoskābes, lipīdi, holesterīns, vitamīni, mikroelementi), vielmaiņas produkti (urīnviela, kreatinīns, urīnskābe, bilirubīns), hormoni un citas vielas.

Bez olbaltumvielām, polipeptīdiem, aminoskābēm, lipīdiem, ogļhidrātiem, kurus asins plazma pievada šūnām struktūrelementu atjaunošanai, jaunu vielu sintēzei un arī kā enerģētisko materiālu, asins plazma transportē dažādus fermentus, hormonus, vitamīnus. Asins plazma transportē arī ogļskābo gāzi. Asinīs konstatēto makroelementu un mikroelementu spektrs aptver ļoti daudzus ķīmiskos elementus, kas liek domāt, ka nav šķidruma ar sarežģītāku ķīmisko sastāvu kā asins plazma. Pagaidām nav izdevies asins plazmu izgatavot mākslīgi — tāpēc, ja zaudēts daudz asiņu, cilvēku glābj tikai donora asinis vai to preparāti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Asins plazma.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
# Andalusa[labot | labot pirmkodu]

Andalusa (zaļā krāsā) ap 1000. gadu
**Andalusa** (arābu: الأندلس spāņu: *Al Andalús*) bija viduslaiku musulmaņu valsts, kalifāts pēc pārvaldes iekārtas, kas aptvēra pārsvarā mūsdienu Spānijas un Portugāles teritoriju. Vispārinātā nozīmē Andalusa var nozīmēt mauru pārvaldīto Pireneju pussalu laika posmā no 711. līdz 1492. gadam ar nepārtraukti mainīgām robežām, kad vairākām kristiešu karalistēm izdevās Rekonkistas kaujās pārņemt varu musulmaņu kontrolētajās zemes.

Līdz 8. gadsimta vidum Andalusa bija daļa no Umajādu kalifāta. 756. gadā Abderahmans I (Abd ar-Rahmans I ad-Dahils) pasludināja neatkarību un izveidoja Kordovas kalifātu. Jaunā kalifāta uzplaukums tika piedzīvots Abderahmana III valdīšanas laikā, kurš sevi pasludināja par jauno Rietumislāma impērijas kalifu.

711. gadā paussalā ienāca mauru iekarotāji. Kordovu par savu rezidenci izvēlējās Abderahmans I no Umajādu dinastijas un Kordova strauji attīstījās. Pilsētā bija ap 500 tūkstoši Iedzīvotāju, tā kļuva par Eiropas lielāko pilsētu.

Reģions bijis politiski vienots tikai mauru valdīšanas pirmsākumos (8. gs. sākumā) un atkārtoti Almohada valdīšanas (1159-1229) laikā.[*nepieciešama atsauce*]

## Etimoloģija

Pastāv vismaz divas strīdīgas versijas vārda *Al-Andalus* izcelsmei, bet visas pieņem, ka tas radies pēc Romas impērijas sabrukuma. Daži apgalvo, ka vandaļu zemes reiz arī sauktas *Vandalusija*, bet citi, ka Andalusa radusies no arābu valodas apzīmējuma mītiskajai Atlantīdai.

12. gs. Andalusā kalta zelta monēta
## Skatīt arī

* Kordovas kalifāts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Andalusa.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Hinīns

Hinīna struktūrformula
**Hinīns** ir zāles, ko lieto, lai ārstētu vai novērstu inficēšanos ar malāriju un babeziozi. Tas ir pieejams lietošanai gan orālā, gan intravenozā formā. Atsevišķos pasaules reģionos malārija ir izturīga pret hinīnu. Hinīnu iegūst no dzeltenā hinīnkoka mizas kaltēšanas vai sintētiskā ceļā. Hinīna darbība nav pilnībā izprasta. Pirmo reizi hinīna ekstrakts malārijas ārstēšanai tika izmantots 1632. gadā, kad pulverveida hinīnkoka mizu sajauca ar baltvīnu. Hinīnam piemīt arī pretdrudža darbība, tas stimulē dzemdes muskuļus, kā arī samazina sirds muskulatūras uzbudināmību. Tas var radīt nopietnas blaknes, piemēram, dzirdes un redzes pasliktināšanos, depresiju, galvassāpes, sliktu dūšu un caureju.

## Atsauces
# Neatkarība[labot | labot pirmkodu]

Atjaunotais Lietuvas valsts neatkarības piemineklis Ukmerģē
**Neatkarība** ir stāvoklis, kad valstij, tautai vai organizācijai ir pašnoteikšanās, pašpārvalde, tā nav citas, augstākas varas pakļautībā. Neatkarības iegūšana bieži nozīmē veiksmīgi izcīnītu atdalīšanos, un tāpēc tiek svinēta. Neatkarības iegūšanas datums parasti ir datums, kopš kura valsts ir suverēna, bet var arī nozīmēt kādu nozīmīgu datumu nācijas veidošanā — dibināšanu, apvienošanu, vai būtisku valsts varas maiņu. Šajā datumā parasti ir neatkarības diena.

Ar neatkarību saprot arī patstāvību, piemēram, persona neatrodas citu pakļautībā, pati pieņem lēmumus. Tiesvedībā neatkarība ir viens no tiesnešu darbības principiem. Tas nozīmē, ka tiesneši lemjot lietas balstās tikai uz likumu, faktiskajiem lietas apstākļiem un personisko pārliecību, nepieļaujot iejaukšanos no malas. Tiesību aktos noteiktas šī principa garantijas, kā arī atbildība par attiecīgā principa pārkāpšanu.

## Suverenitāte

Saistībā ar valsts neatkarību tiek lietots juridisks jēdziens ‘suverenitāte’. Pasaulē ir aptuveni 200 suverēnas valstis. Precīzs skaits nav noteikts, jo dažas valstis nav pilnībā starptautiski atzītas. Apvienoto Nāciju Organizācijā ir 193 dalībvalstis. ANO dalībvalsts nav Vatikāns un vēl vairākas valstis, kuru statuss ir nenoteikts, diskutabls, piemēram, Kosova, kuru Latvija ir starptautiski atzinusi, bet citas valstis nav atzinušas.

Neatkarīgām valstīm raksturīga ir pašpārvalde, zeme un iedzīvotāji, kas šajā zemē dzīvo. Pašpārvalde neatkarīgi no citām valstīm pieņem lēmumus, kas attiecas uz konkrētas valsts iedzīvotājiem.

### Autonomija

Vairākām zemēm, teritorijām ir noteikta autonomija, kas paredz daļēju neatkarību un līdz ar to noteiktās sfēras var lēmumus pieņemt paši. Autonomās zemēs likumi var atšķirties no pārējās valsts likumiem.

## Patstāvība

Personas vai organizācijas patstāvība lielā mērā ir atkarīga no brīvības. Jo lielāka brīvība tiek dota, jo lielākas iespējas personai, organizācijai pieņemt lēmumus, neatkarīgi no citiem. Lēmumu pieņemšanu lielā mērā ietekmē likumdošanas vara. Neatkarība tiek skaidrota arī kā darbība, kuru neietekmē apkārtējā vide, sabiedrība, tās domas.

## Neatkarība zinātnē

Zinātnē par neatkarību sauc kāda lieluma nesaistību ar citu lielumu vai stāvokli. Neatkarīgais lielums ir tāds parametrs, kuru pētījumā vai eksperimentā maina, lai pētītu kādu citu lielumu, parādību vai procesu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Neatkarība.
* Elvita Rudzāte. «Kas ir neatkarība?». Domatajs.lv. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 13. oktobrī. Skatīts: 2019. gada 13. oktobrī.
* «What is Independence?» (angļu). Study.com. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 13. oktobrī. Skatīts: 2019. gada 13. oktobrī.
* «Independence» (angļu). Quora.