Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Dīķis[labot | labot pirmkodu]

Dīķis Polijā
**Dīķis** (no viduslejasvācu, afrikandu: *dīk* vai vidusholandiešu: *dijc*) ir neliela ezeram līdzīga ūdenstilpe, kas atšķiras no ezera ar to, ka ir mākslīgi izveidota, lai uzkrātu stāvošu ūdeni. Dīķis var kalpot ne tikai par ūdens uzkrājēju, bet arī par peldvietu, zivju audzētavu, ainavas elementu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dīķis.
# Hazārija[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **Hazāru kaganāts** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **ap 650. gadu – 969. gads** |  |

 |
| Location of turku:Hazārijas valsts izplešanās no 7. līdz 9. gs. |
| **Pārvaldes centrs** | Balandžara, Semendera (mūsdienu Dagestānas teritorijā), no 8. gs. Itila |
| **Reliģija** | šamanisms, kopš 8. gs. beigām jūdaisms |
| **Valdība** | monarhija |
| **kagans, pēc jūdaisma pieņemšanas - beks** |
|  - (7./8. gs. mijā) | Busirs |
|  - ap 730. gadu | Parsbita |
|  - pēc 730. gada | Bihars (vai Virhors) |
|  - ap 750. gadu | Bulans |
| **Vēsture** |  |
|  - Izveidojās no Rietumtjurku kaganāta | ap 650. gadu |
|  - Rūsu un oguzu karaspēks nopostīja Itilu un Semenderu, kņazs Volodimirs Svjatoslavičs piespieda maksāt meslus (985) | 969. gads |

 |

**Hazārija** jeb **Hazāru kaganāts** bija hazāru valsts, kas no apmēram 650. līdz 950. gadam pastāvēja dienvidaustrumu Eiropā. Lielāko varenību tā sasniedza 9. gadsimtā, kad Hazārijas teritorija pletās no Karpatiem līdz pat Volgas upes vidustecei. Hazāri bija izvērsuši plašu tirdzniecības ceļu tīklu, kura centrs bija viņu galvaspilsēta Itila (mūsdienu Astrahaņa).

## Izveide

Pēc Rietumtjurku kaganāta sabrukuma 7. gadsimta vidū hazāru valdnieki jau kļuva suverēni un izveidoja savu valsti, t.s. Hazāru kaganātu. Mītiskais hazāru šads Bulans ar saviem ļaudīm 7. gadsimtā konvertējies jūdaismā. Hazāri bieži karoja ar austrumslāviem, jo viens no ienesīgākajiem hazāru ienākumu avotiem bija vergu tirdzniecība, kurus viņi ieguva uzbrūkot un saņemot gūstā slāvus. Slāvu vergi parasti tika pārdoti Vidusjūras reģiona zemēs.

## Tirdzniecība

Cauri Hazārijai veda Zīda ceļa ziemeļrietumu atzari un tirdzniecības (tranzīta) ceļš Rēgensburga—Vīne—Krakova—Kijiva—Sarkela—Itila. Šis sauszemes tirdzniecības ceļš izveidojās līdzīgu iemeslu dēļ kā vikingu ziemeļu-dienvidu tranzīta ceļš. Proti, iekšējie nemieri Bizantijā, Bizantijas kari ar persiešiem un arābiem, pirātu sirošana Vidusjūrā, kas paralizēja daudz īsāko un izdevīgāko jūras tirdzniecības ceļu caur Vidusjūras un Melno jūru.

## Sabrukums

968./969. gadā Kijivas kagans Svjatoslavs sagrāva šada Josifa armiju, ieņēma un izpostīja Sarkelu, Atilu, Semenderu u.c. hazāru lielākās pilsētas. Desmit gadus vēlāk hazāru zemēs iebruka pečeņegi. Daļa hazāru it kā esot migrējuši uz ungāru stepi, daļa — uz Bizantiju, pārējie asimilējās.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hazārija.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Ebreju enciklopēdijas Austrumeiropā raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Olbija

| Olbija  |
| --- |
| pilsēta |
| *Olbia* |
|  |
| Umberto I ielas aina Olbijā |
| OlbijaRādīt kartē "Itālija"OlbijaRādīt kartē "Sardīnija" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Itālija |
| Reģions |
Sardīnija |
| Province |
Sasāri |
| Platība |
|  • Kopējā |
383,64 km2 |
| Augstums |
4 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
61 048 |
|  • blīvums |
156,4/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Pasta indekss | 07026 |
| Mājaslapa | www.comune.olbia.ot.it |
|  **Olbija Vikikrātuvē** |

**Olbija** (itāļu: *Olbia*, izrunā: /ˈɔlbja/) jeb **Terranoa** (sardīniešu: *Terranòa*) ir komūna un pilsēta Itālijā, Sardīnijas reģiona Sasāri provincē. Izvietojusies salas ziemeļaustrumos Tirēnu jūras krastā un ir vēsturiskā Galluras reģiona un populārā tūristu apvidus Smaragda krasta (*Costa Smeralda*) centrs. Sena pilsēta, kuru, domājams, dibinājuši feniķieši. Dažādos laikos bijusi neatkarīgās Galluras valsts, diecēzes, kā arī Olbijas-Tempio provinces galvaspilsēta. Populārs tūrisma galamērķis, osta un Olbijas-Kostasmeraldas lidosta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Olbija.
# Pašnodarbinātais[labot | labot pirmkodu]

Terminu **pašnodarbinātais** juridiski lieto tikai tad, ja fiziskā persona saimnieciskās darbības veikšanai ir reģistrējusies arī kā sociālās apdrošināšanas obligāto iemaksu veicēja, proti, no saviem ienākumiem maksā tā saukto sociālo nodokli. Pašnodarbinātā termina nav citos nodokļu likumos, tas ir atrodams tikai likumā "Par valsts sociālo apdrošināšanu". Tikai šajā likumā ir atrodama pašnodarbinātā definīcija, proti, likuma 1.panta 3.daļā uzskaitīts, ka pašnodarbinātais ir persona, kura gūst ienākumu kā:

* persona, kas veic individuālo darbu,
* persona, kuras pastāvīgā dzīvesvieta ir Latvijas Republikā un kura saņem autoratlīdzību (autortiesību un blakustiesību atlīdzību), izņemot autortiesību mantinieku un citu autortiesību pārņēmēju,
* zvērināts notārs,
* zvērināts advokāts,
* zvērināts revidents,
* prakses ārsts, prakses farmaceits, prakses veterinārārsts, prakses optometrists,
* cita fiziskā persona, kuras pastāvīgā dzīvesvieta ir Latvijas Republikā un kura reģistrējusies kā saimnieciskajā darbībā gūtā ienākuma nodokļa maksātāja,
* zemnieku (zvejnieku) saimniecības īpašnieks, kas, nebūdams darba tiesiskajās attiecībās ar savas zemnieku (zvejnieku) saimniecības pārvaldes institūciju, veic šīs zemnieku (zvejnieku) saimniecības vadības funkciju, ja šajā zemnieku (zvejnieku) saimniecībā likumā noteiktajā kārtībā nav iecelts (ievēlēts) pārvaldnieks (direktors),
* persona, kuras pastāvīgā dzīvesvieta ir Latvijas Republikā un kuras darbu apmaksā no Latvijas Republikai piešķirtajiem ārvalstu tehniskās palīdzības vai starptautisko finanšu institūciju aizdevuma līdzekļiem,
* zvērināts tiesu izpildītājs,
* individuālais komersants.

Lai kļūtu par pašnodarbināto, savu darbību var reģistrēt vienā no divām formām – **saimnieciskās darbības veicējs** vai **individuālais komersants** (IK). Galvenā atšķirība starp šīm abām darbības formām ir reģistrācijas procesā.

**Individuālā komersanta** reģistrācija notiek - aizpildot veidlapu, reģistrējot uzņēmuma nosaukumu un veicot iemaksu par reģistrāciju, to visu darot Uzņēmumu reģistrā.

Savukārt, **saimnieciskās darbības veicējs** - reģistrējas Valsts ieņēmumu dienesta (VID) Elektroniskās deklarēšanas sistēmā (EDS) ar savu individuālo personas kodu.

## Atsauces
# Žans Tirols

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Žans Tirols *Žans Tirols* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1953. gada 9. augustā (72 gadi) Truā, Oba,  Francija |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | mikroeknomika, spēlu teorija, nozaru tirgus teorija |
| Darba vietas | Sociālo Zinātņu Padziļināto studiju skola (*École des hautes études en sciences sociales*), Tulūzas Ekonomikas skola (*Toulouse School of Economics*), Tulūzas 1. universitāte (*Université Toulouse 1 Capitole*) |
| Alma mater | Politehniskā skola (*École Polytechnique*), Tiltu un ceļu Nacionālā skola (*École des ponts ParisTech*), Parīzes Dofinē Universitāte (*Université Paris-Dauphine*), Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts |
| Pasniedzēji | Eriks Maskins |
| Apbalvojumi | 2014. gada Nobela prēmija ekonomikā |

 |

**Žans Tirols** (franču: *Jean Tirole*, dzimis 1953. gada 9. augustā) ir franču ekonomists, 2014. gada Nobela prēmijas ekonomikā laureāts.

Nodarbojas ar pētījumiem spēļu teorijā, nozaru tirgus teorijā (*Industrial organization*) un uzvedības ekonomikā (*Behavioral economics*). Nobela prēmiju ieguva par pētījumiem monopolistisku uzņēmumu un tirgus regulēšanas mijiedarbībā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Žans Tirols.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)
# Kadetu partija[labot | labot pirmkodu]

"Krievijas brīvība" (1917. gada Kadetu partijas plakāts)
**Kadetu partija** jeb **Konstitucionāli demokrātiskā partija** (krievu: *Кадеты, Конституционно-демократическая партия*) bija nozīmīga centriski orientēta politiskā partija Krievijā 20. gadsimta sākumā.

Krievu liberāls politiķis Pāvels Miļukovs raksturoja Konstitucionāli demokrātisko kustību kā ideoloģisku, sociāli reformistisku kustību un noteica dibināmās partijas galveno uzdevumu — iekļūt Domē un cīnīties par politisko brīvību un pareizu pārstāvniecību.

Partija bija populāra inteliģences, tirgotāju, pilsētnieku un liberālās muižniecības, kā arī strādnieku vidū. Tās programma, kas paredzēja dziļas politiskās un sociālās reformas, un, no otras puses, vēlme šīs reformas īstenot tikai miermīlīgā ceļā, bez revolūcijām, vardarbības un asinsizliešanas, nodrošināja tai plašu sabiedrības atbalstu. Partijas pārstāvji kritizēja gan varas iestāžu represīvās darbības, gan revolucionāru vardarbīgās darbības.

Pēc Oktobra revolūcijas, kad Baltā kustība sāka zaudēt pilsoņu karā, gandrīz visi Kadetu partijas līderi pameta Krieviju.

## Galvenie programmas punkti (1913. gadā)

* Visu Krievijas pilsoņu vienlīdzība bez dzimuma, reliģijas vai tautības atšķirības;
* sirdsapziņas, vārda, preses, pulcēšanās un arodbiedrību brīvība;
* personas un mājokļa neaizskaramība;
* tautību kultūras pašnoteikšanās brīvība;
* konstitūcija ar tautas priekšā atbildīgu ministriju (parlamentārā sistēma);
* Vispārējas vēlēšanas, pamatojoties uz septiņu daļu formulu (1. vispārējas, 2. tiešas, 3. vienlīdzīgas 4. aizklātas vēlēšanas bez izšķirības 5. pēc dzimuma, 6. tautības un 7. reliģijas);
* Vietējā pašpārvalde, pamatojoties uz vispārējām vēlēšanām, kas attiecas uz visu pašvaldības teritoriju;
* neatkarīga tiesu vara;
* nodokļu reforma, lai atvieglotu nabadzīgāko iedzīvotāju slāņu stāvokli;
* valsts, apanāžas, kabinetā un klosteros esošās zemes bezmaksas nodošana zemniekiem;
* obligāta privātīpašnieku zemes daļas izpirkšana par viņu labu "pēc taisnīgas cenas";
* tiesības streikot;
* likumdošanas darba aizsardzība;
* astoņu stundu darba diena, "kur vien iespējams";
* vispārēja bezmaksas un obligāta pamatizglītība;
* visu tautu un tautību kultūras pašnoteikšanās (reliģija, valoda, tradīcijas);
* Somijas un Polijas konstitucionālā autonomija;
* Krievijas unitārā iekārta, nepieļaujot tās federalizāciju (izņemot Poliju un Somiju), "vienas un nedalāmas Krievijas" principa pasludināšana.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kadetu partija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Auglīgais pusmēness

Auglīgais pusmēness
**Auglīgais pusmēness** ir vēsturiski ģeogrāfisks reģions Tuvajos Austrumos, kur auglīgā augsne apņem pārējo Arābijas pussalu tās ziemeļos pusmēness formā. Šī reģiona loks sākas Nīlas lejtecē (daži autori to neiekļauj šajā reģionā), tālāk tas turpinās uz ziemeļiem gar Vidusjūras piekrasti, Levanti, līdz Taura kalnu dienvidiem, pēc tam turpinās Divupē un loks noslēdzas Zāgrosa kalnu dienvidu pakājē. Auglīgais pusmēness mūsdienās atrodas Irākā, Izraēlā, Palestīnas Valstī, Sīrijā, Libānā un Jordānijā, kā arī mazliet Turcijā un Irānā. Dažreiz šajā reģionā tiek iekļauta arī Kipra. Reģions tiek saukts arī par “civilizācijas šūpuli”. Jēdziens “Auglīgais pusmēness” ieviesās 20. gadsimta sākumā, kad 1906. un 1907. gadā šo terminu savos darbos popularizēja amerikāņu Tuvo Austrumu pētnieks un arheologs Džeimss Henrijs Brestids. Pētnieku uzmanību šī vieta saistīja ar zemkopības pirmsākumu meklējumiem.

Auglīgais pusmēness ir viena no nozīmīgākajām vietām pasaules vēsturē, kur notikusi pāreja no klejotāju kopienām uz lauksaimniecību orientētu sabiedrību, attīstījās lopkopība un zemkopība. Tieši šajā reģionā neolītiskajā revolūcijā tika aizsāktas lauksaimniecības tradīcijas, kas lika pamatus civilizācijām Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā un arī Dienvideiropā. Auglīgajā pusmēnesī ir radusies arī rakstība, ritenis un zemes apūdeņošanas veidi.

## Klimats

Auglīgajā pusmēnesī rietumu pusē valda Vidusjūras klimats, tas ir, sausas un karstas vasaras, bet ziemas ir vēsas ar nokrišņiem. Aptuveni 11. tūkstošus gadus p.m.ē., pēc pleistocēna epohas, kad Auglīgajā pusmēnesī bija attīstīta Natufiešu kultūra, klimats bija siltāks un mitrāks, zeme bija auglīgāka nekā mūsdienās. Mūsdienās klimats ir sausāks un karstāks, valda tropu un subtropu klimats.

## Reliģija

Auglīgais pusmēness ir tādu reliģiju kā kristietības, jūdaisma un islāma izveidošanās vieta. Šajās ticībās pieminētā Ēdenes dārza atrašanās vieta tradicionāli tiek saistīta ar Auglīgo pusmēnesi. Arī svētajos tekstos kā Bībelē un Korānā daudzas ģeogrāfiskās vietas atrodas šajā reģionā.

## Mūsdienas

Mūsdienās Auglīgais pusmēness nav vairs tik auglīgs kā agrāk. 2001. gadā *National Geographic News* ziņoja, ka Auglīgais pusmēness klimata pārmaiņu rezultātā, kā arī plašo apūdeņošanas darbu uzsākšanas dēļ, sākot ar 1970. gadiem Irākas dienvidos, nav vairs auglīgs un no zemes auglīguma būtībā ir palicis tikai nosaukums. Auglīgās purvainās zemes pirms tam bija no 15 līdz 20 tūkstošiem km², bet mūsdienās to platība ir kritusies līdz 1500–2000 km².

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Auglīgais pusmēness.
* «Fertile Crescent | Definition, Location, Map, Significance, & Facts» (angļu). Britannica Encyclopedia.
* «Плодородный полумесяц» (krievu). Большая российская энциклопедия. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 1. oktobrī. Skatīts: 2019. gada 30. novembrī.
# Paraiba[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Paraiba** |
| Paraíba |
| —  **Štats**  —  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
|  |
| Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Pārvaldes centrs
  | Žuaunpesoa
 |
| Valsts
 |  Brazīlija |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 56 439,838 km² |
| **Iedzīvotāji** (2012) |
|  - Kopā | 3 815 171 |
|  - Blīvums | 67,6/km² |
| **Mājaslapa:** paraiba.pb.gov.br |
|  **Paraiba Vikikrātuvē** |

**Paraiba** vai **Paraība** (portugāļu: *Paraíba*) ir štats Brazīlijā, kas atrodas valsts Ziemeļaustrumu reģionā. Štats robežojas ar Riugrandi du Norti, Searas un Pernambuku štatu. Paraibas austrumu daļu apskalo Atlantijas okeāns 138 km garumā. Paraibas galvaspilsēta ir Žuaunpesoa, kas nosaukta par godu tās kādreizējam gubernatoram Žuānam Pesoam.

Paraibas štatā atrodas Seišasa rags, kas ir Dienvidamerikas galējais austrumu punkts.

## Karogs

Paraibas karogs ir taisnstūris ar malu attiecību 7:10, kas vertikāli sadalīts ar melnu un sarkanu krāsu attiecībā 1:2. Sarkanās daļas centrā ir balts uzraksts *NEGO*, kas portugāļu valodā nozīmē "es noliedzu". Uzraksts ir atsauce uz Paraibas gubernatora Žuāna Pesoas atteikšanos pieņemt Žuliu Prestizu kā Brazīlijas prezidentu, par ko viņš tika nogalināts 1930. gada 26. jūlijā. Karoga sarkanā krāsa apzīmē Pesoas asinis, bet melnā — sekotāju sēras.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Paraiba.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Paraibas štata oficiālā mājaslapa
# Ķīniešu kalendārs

**Ķīniešu kalendārs** ir lunisolārais kalendārs, kurā ir gan solārā (Saules), gan lunārā kalendāra (Mēness) elementi. Kalendāram seko ne tikai Ķīnas, bet arī citas Āzijas kultūras. Mūsdienās lielākā daļa Austrumāzijas valstu ikdienas darbībās izmanto Gregora kalendāru, tomēr ķīniešu kalendārs joprojām tiek izmantots, lai atzīmētu tradicionālos Austrumāzijas svētkus, piemēram, Ķīniešu Jauno gadu.

## Atsauces
# Nebraska

|  |
| --- |
| **Nebraska** |
| Nebraska |
| —  **ASV štats**  —  |
| Skursteņa kalns, kur sākas Mežonīgie RietumiSkursteņa kalns, kur sākas Mežonīgie Rietumi |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Emblēma** |

 |
| Devīze: *Equality before the law* |
| Nebraskas atrašanās vieta ASV |
| Pārvaldes centrs
  | Linkolna
 |
| Lielākā pilsēta
  | Omaha
 |
| Oficiālā valoda
  | angļu valoda
 |
| Valsts
 |  Amerikas Savienotās Valstis |
| Dibināts | 1867. gada 1. martā (37. ASV pavalsts) |
| **Administrācija** |
|  - Gubernators
  | Džims Pilens (R)  |
|  - Vicegubernators
  | Džo Kellijs (R)  |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 200 356 km² |
|  - Sauszeme | 199 099 km² |
|  - Ūdens | 1 247 km² |
| **Iedzīvotāji** (2024) |
|  - Kopā | 2 005 465 |
|  - Blīvums | 10/km² |
|  - Rasu sastāvs | baltie — 78,4 % melnie — 4,7 % aziāti — 2,5 % |
|  - Reliģijas | protestanti — 51 % katoļi — 23 % nereliģiozi — 20 % |
| ISO 3166 kods | US-NE |
| **Mājaslapa:** nebraska.gov |
|  **Nebraska Vikikrātuvē** |

**Nebraska** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Lielo līdzenumu reģionā. Nebraskas galvaspilsēta ir Linkolna. Nebraska robežojas ar Aiovas, Dienviddakotas, Kanzasas, Kolorādo, Misūri un Vaiomingas štatiem.

## Vēsture

Nebraska bija daļa no Franču Luiziānas (1682—1762) un vēlāk no Spāņu Luiziānas (1762—1802) teritorijas, līdz 1803. gadā Luiziānas pirkuma rezultātā tās teritoriju pakļāva ASV. 1867. gada 1. martā Nebraska kļuva par 37. ASV pavalsti.
Ilgu laiku Nebraskas ekonomika galvenokārt tika bāzēta vienīgi uz lauksaimniecību.

* Jaunās Francijas teritorija 18. gadsimtā
* Jaunās Spānijas teritorija (1800)
* Nebraskas iekļaušana ASV (1803)
* Nebraskas teritorija (1861)

## Lielākās pilsētas

| Vieta | Pilsēta | Iedzīvotāju skaits |
| --- | --- | --- |
| 1 | Omaha | 486 051 |
| 2 | Linkolna | 291 082 |
| 3 | Belevjū | 64 176 |
| 4 | Grandailenda | 53 131 |
| 5 | Kārni | 33 790 |
| 6 | Frīmonta | 27 141 |
| 7 | Heistingsa | 25 152 |
| 8 | Norfolka | 24 955 |
| 9 | Papilona | 24 159 |
| 10 | Kolumbusa | 24 028 |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Nebraska.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)