Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hugo balva

| Hugo balva |
| --- |
| 1991. gada Hugo balva |
| Pasniedz par |
gada labākajiem zinātniskās fantastikas vai fantāzijas darbiem |
| Pasniedz |
Pasaules zinātniskās fantastikas biedrība |
| Pirmoreiz pasniegta |
1953 |
| Oficiālā mājaslapa |
 |

**Hugo balva** (angļu: *Hugo Award*) ir ikgadēja literārā balva par labākajiem iepriekšējā gada zinātniskās fantastikas vai fantāzijas darbiem un sasniegumiem, ko piešķir Pasaules zinātniskās fantastikas konventā (*Worldcon*). Hugo balva tiek uzskatīta par zinātniskās fantastikas galveno balvu.

Balvu administrē Pasaules zinātniskās fantastikas biedrība. Tā ir nosaukta Hugo Gernsbeka, novatoriskā zinātniskās fantastikas žurnāla *Amazing Stories* dibinātāja vārdā. Hugo balvas pirmo reizi tika pasniegtas 1953. gadā 11. Pasaules zinātniskās fantastikas konventā Filadelfijā, un tās tiek piešķirtas katru gadu kopš 1955. gada.

## Balvas vēsture

Sākotnēji balvas tika piešķirtas septiņās kategorijās. Šīs kategorijas gadu gaitā ir mainījušās, un pašlaik balva tiek piešķirta septiņpadsmit literāru un dramaturģijas darbu kategorijās. Iepriekšējā un pašreizējā gada Pasaules zinātniskās fantastikas konventa dalībnieki var nominēt līdz pieciem darbiem katrā kategorijā. Pieci labākie darbi katrā kategorijā tiek iekļauti galīgajā balsojumā, par kuru balso pašreizējie konventa dalībnieki. Uzvarētāji saņem balvu — statueti, kas attēlo uz pamatnes izvietotu, stilizētu raķeti. Balvas dizains katru gadu mainās, lai gan pati raķete ir standartizēta kopš 1984. gada. Hugo balvas tiek uzskatītas par galveno balvu zinātniskās fantastikas žanrā. Hugo balvu oficiālais logotips tiek ievietots uz uzvarētāju grāmatu vāka.

2021. gada balvas tika pasniegtas 79. Pasaules zinātniskās fantastikas konventā *Discon III* Vašingtonā, 2021. gada 18. decembrī. 2022. gada balvas tiks pasniegtas 80. Pasaules zinātniskās fantastikas konventā *Chicon 8*, Čikāgā, 2022. gada 4. septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hugo balva.
* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)
* Rules of the World Science Fiction Society The World Science Fiction Society
* *IMDb* profils (angliski)

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Zinātniskās fantastikas enciklopēdijas raksts (angliski)
# Santakrusa de Tenerife[labot | labot pirmkodu]

| Santakrusa de Tenerife  |
| --- |
| pilsēta |
| *Santa Cruz de Tenerife* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Santakrusa de TenerifeRādīt kartē "Spānija"Santakrusa de TenerifeRādīt kartē "Kanāriju salas" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Spānija** |
| Province |
Santakrusa de Tenerifes province |
| Platība |
|  • Kopējā |
150,56 km2 |
| Iedzīvotāji
(2025) |
|  • kopā |
211 957 |
|  • blīvums |
1 477,3/km² |
| Mājaslapa | www.sctfe.es |
|  **Santakrusa de Tenerife Vikikrātuvē** |

*Auditorio de Tenerife*.
**Santakrusa de Tenerife** (spāņu: *Santa Cruz de Tenerife*) ir pilsēta Spānijai piederošajās Kanāriju salās, Tenerifes salas ziemeļaustrumos.

Pilsēta ir svarīga jūras osta un populārs kūrorts. Pilsētas iedzīvotāju sastāvs ir visai kosmopolītisks. Tiek uzskatīts, ka pilsētas klimats ir viens no vispatīkamākajiem pasaulē.[*nepieciešama atsauce*] Pazīstams ir Santakrusas de Tenerifes tradicionālais karnevāls.

## Ievērojamas vietas

* *Auditorio de Tenerife*
* *Plaza de España*
* *Torres de Santa Cruz*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Santakrusa de Tenerife.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
# Ligūrijas jūra

| Ligūrijas jūra |
| --- |
|  |
| Ligūrijas jūraRādīt kartē "Vidusjūra"Ligūrijas jūraRādīt kartē "Itālija"Ligūrijas jūraRādīt kartē "Francija" |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Okeāns |
Atlantijas okeāns |
| Platība |
15 000 km2 |
| Vid. dziļums |
1200 m |
| Maks. dziļums |
2850 m |
| Sāļums |
38‰ |
| Ūdens temperatūra |
13—23,5 °C |
| Valstis un teritorijas |  Francija  Itālija  Monako |
| Lielākās pilsētas |
Dženova (Itālija) Livorno (Itālija) Nica (Francija) Spēcija (Itālija) |
|  **Ligūrijas jūra Vikikrātuvē** |

**Ligūrijas jūra** (franču: *mer Ligurienne*, itāļu: *mar Ligure*, korsikāņu: *mari Licuru*) ir Vidusjūras daļa starp Itālijas un Francijas krastiem (Rivjēra), Korsiku un Elbas salu. Dienvidaustrumos robežojas ar Tirēnu jūru. Ziemeļu daļā atrodas Dženovas līcis. Lielākā pieteka ir Arno.

Jūras robeža rietumos tiek vilkta starp Feratas ragu rietumos no Nicas un Revellatas ragu Korsikā.

Ligūrijas jūras ziemeļrietumu krasts jau izsenis ir slavens ar izcilu ainavisko krāšņumu un lielisko klimatu.

Vaļveidīgo dzīvnieku aizsardzībai Ligūrijas jūrā un piegulošajās jūras teritorijās izveidots Starptautiskais Ligūrijas jūras vaļveidīgo liegums 84 000 km² platībā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ligūrijas jūra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām[labot | labot pirmkodu]

**Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām** ir 1966. gadā pieņemtais un 1976. gadā spēkā stājies ANO līgums. Tā izpildi uzrauga Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja, izskatot un komentējot dalībvalstu ziņojumus un sastādot vispārīga rakstura piezīmes. Uz 2015. gada maiju paktam ir 164 dalībvalstis; vēl 5 valstis to parakstīja, bet pagaidām nekļuva par dalībvalstīm. Paktam ir 2008. gadā pieņemtais fakultatīvais protokols, kas stājās spēkā 2013. g.; tas paredz komitejai tiesības izskatīt sūdzības par pakta pārkāpumiem pret protokola dalībvalstīm (2015. g. maijā tādas ir 20).

## Pakta struktūra

* Preambula
* I daļa (1. pants) — tautu pašnoteikšanās tiesības;
* II daļa (2.—5. pants) — pakta noteikto saistību pildīšanas kārtība;
* III daļa (6.—15. pants) — garantējamās tiesības;
* IV daļa (16.—25. pants) — pakta ievērošanas uzraudzības un interpretācijas noteikumi;
* V daļa (26.—31. pants) — pakta parakstīšanas un spēkā stāšanās noteikumi.

## Tiesību katalogs

* 1. pants — tautu pašnoteikšanās tiesības;
* 6. pants — tiesības uz darbu;
* 7. pants — tiesības uz taisnīgiem un labvēlīgiem darba apstākļiem;
* 8. pants — arodbiedrību izveides, darbības un streiku tiesības;
* 9. pants — tiesības uz sociālo nodrošinājumu;
* 10. pants — ģimenes aizsardzības pienākums;
* 11. pants — tiesības uz atbilstošu dzīves līmeni;
* 12. pants — tiesības sasniegt visaugstāko fiziskās un psihiskās veselības līmeni;
* 13. pants — tiesības uz izglītību;
* 14. pants — neatliekamie pasākumi bezmaksas pamatizglītības ieviešanai;
* 15. pants — tiesības piedalīties kultūras dzīvē, izmantot zinātnes progresa rezultātus un baudīt ar saviem radošiem darbiem saistīto interešu aizsardzību.

## Ārējās saites

* Pakta teksts Arhivēts 2017. gada 14. novembrī, *Wayback Machine* vietnē.
* Pakta dalībvalstis(angliski)
* Fakultatīvais protokols (angliski) (krieviski)
* Vispārīga rakstura piezīmes paktam (angliski), (krieviski)
* Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja(angliski)
# Namībija

| Namībijas Republika*Republic of Namibia* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| **Himna:Namibia, Land of the Brave* |
| Location of Namibia Namībijas atrašanās vieta Dienvidu Āfrikā |
| **Galvaspilsēta** (un lielākā pilsēta)
  | Vindhuka ﻿ / ﻿ |
| Valsts valodas | angļu valoda |
| Valdība | Republika |
|  -  | Prezidents | Netumbo Nandi-Ndaitwah |
|  -  | Viceprezidents | Lucia Witbooi |
|  -  | Premjerministrs | Elijah Ngurare |
| Neatkarība |
|  -  | no Dienvidāfrikas | 1990. gada 21. martā  |
| Platība |
|  -  | Kopā |  825,418 km² (34.)

 |
| Iedzīvotāji |
|  -  | iedzīvotāji 2025. gadā. gadā | 3 092 816 (138.) |
|  -  | Blīvums | 3,7/km² (235.)
 |
| **IKP** (PPP) | 2023. gadā. gada aprēķins |
|  -  | Kopā | 30,663 miljardi  |
|  -  | Uz iedzīvotāju | 11.603  |
| **Džini koef.**  | 0,707  |
| **TAI** (2022) | ▲ (0,610 vidējs) (142.) |
| Valūta | Namībijas dolārs (`NAD`)  |
| Laika josla | WAT (UTC+1) |
|  -  | Vasarā (DST) | WAST (UTC+2) |
| Interneta domēns | .na |
| ISO 3166-1 kods | 516 / NAM / NA |
| Tālsarunu kods | +264
  |

**Namībija** (angļu: *Namibia*), oficiāli **Namībijas Republika** (*Republic of Namibia*), ir valsts Āfrikas dienvidrietumu piekrastē pie Atlantijas okeāna. Tā robežojas ar Zambiju un Angolu ziemeļos, Botsvānu austrumos un ar Dienvidāfriku austrumos un dienvidos. Lai gan tā nerobežojas ar Zimbabvi, Zambezi upe, kas veido robežu starp Botsvānu un Zambiju, atdala abu valstu teritorijas.

Tās galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Vindhuka. Namībija ir Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) un Dienvidāfrikas Attīstības kopienas (SADC), Āfrikas Savienības (ĀS), un Nāciju Sadraudzības locekle. 2020. gadā tajā dzīvoja 2 550 226 iedzīvotāji.

## Vēsture

Namībiju senos laikos apdzīvoja bušmeņi, damari un namakva, un ap 14. gadsimtu tajā imigrēja arī bantu valodās runājošie iedzīvotāji. 1884. gadā teritorija kļuva par Vācijas Impērijas protektorātu un palika par vācu koloniju ar nosaukumu Dienvidrietumu Āfrika līdz Pirmā pasaules kara beigām. 1920. gadā Tautu Savienība nodeva to kā mandāta teritoriju Dienvidāfrikai, kas tajā ieviesa savus likumus un, sākot no 1948. gada, aparteīda politiku.

Tā ieguva neatkarību no Dienvidāfrikas 1990. gada 21. martā pēc Namībijas Neatkarības kara.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Namībija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Namībija - fotogrāfijas
* (angliski) Before They Pass Away: Namibia
# Buržuāzija

Moljēra lugas *Le Bourgeois Gentilhomme* galvenais tēls — buržujs
**Buržuāzija** (no franču: *bourgeoisie*) socioloģijā un politoloģijā ir termins, ar kuru apzīmē vēsturiskas sociālekonomiskas šķiras. Vārds cēlies no senfranču valodas vārda *burgeis* (nocietināta pilsēta) un sākotnēji apzīmēja pilsētu iedzīvotājus — tirgotājus un amatniekus. Rietumeiropā kopš 18. gadsimta beigām termins "buržuāzija" tiek attiecināts uz sabiedrības slānim, kuram pieder kapitāls, un šīs šķiras kultūru, kamēr termins "**buržuji**" tiek attiecināts uz pārticīgākās sabiedrības pārstāvjiem kapitālistiskās sabiedrībās.

Mūsdienu akadēmiskajās teorijās termins "buržuāzija" pārsvarā tiek lietots kā sinonīms vadošajai kapitālistiskās sabiedrības šķirai. Marksismā šīs buržuāzijas klases neatņemama raksturiezīme ir tās pastāvīga pārvaldība pār ražošanas līdzekļiem.

## Atsauces