# Bulgārija[labot | labot pirmkodu]

| Bulgārijas Republika*Република България* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| **Himna:Мила Родино* |
| Location of Bulgaria  |
| **Galvaspilsēta** (un lielākā pilsēta)
  | Sofija ﻿ / ﻿ |
| Valsts valodas | bulgāru valoda |
| **Etniskās grupas**  | 84% bulgāri   9% turki   5% čigāni   2% citi |
| Valdība | Parlamentāra republika |
|  -  | Prezidents | Ilijana Iotova |
|  -  | Premjerministrs | Rumens Radevs |
| Izveidošanās |
|  -  | Viduslaiku karaliste | 681. gadā  |
|  -  | Pirmspēdējā neatkarīgā valsts | 1422. gadā  |
|  -  | Atjaunošana | 1878. gadā  |
|  -  | Apvienošana ar Austrumrumēliju | 1885. gadā  |
|  -  | Pilna suverenitāte | 1908. gadā  |
| Iestāšanās ES | 2007. gada 1. janvārī |
| Platība |
|  -  | Kopā |  110,993 km² (104.)

 |
|  -  | Ūdens (%) | 0,3 |
| Iedzīvotāji |
|  -  | iedzīvotāji 2020. gadā | 6 916 548  |
|  -  | Blīvums | 66,2/km² (139.)
 |
| **IKP** (PPP) | 2010. gada aprēķins |
|  -  | Kopā | $96,778 miljardi  |
|  -  | Uz iedzīvotāju | $12 851  |
| **Džini koef.** (2003) | 29,2 (zems)  |
| **TAI** (2019) | ▲ 0,816 (augsts) (56.) |
| Valūta | Eiro (`EUR`)  |
| Laika josla | EET (UTC+2) |
|  -  | Vasarā (DST) | EEST (UTC+3) |
| Interneta domēns | .bg |
| ISO 3166-1 kods | 100 / BGR / BG |
| Tālsarunu kods | +359
  |

**Bulgārija** (bulgāru: *България*), oficiāli **Bulgārijas Republika** (*Република България*) ir valsts Austrumeiropā, kas atrodas Balkānos. Eiropas Savienības dalībvalsts. Tā robežojas ar piecām citām valstīm: ziemeļos ar Rumāniju, rietumos ar Serbiju un Ziemeļmaķedoniju, dienvidos ar Grieķiju un Turciju. Austrumos to apskalo Melnā jūra. Bulgārijas platība ir 110 993 km², un tajā dzīvo aptuveni 6,44 miljoni iedzīvotāju. Valsts galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Sofija. Nākamās lielākās pilsētas ir Plovdiva un Varna.

## Vēsture

Bulgārija dibināta 7. gadsimtā un ir viena no vecākajām joprojām pastāvošajām valstīm Eiropā. Tā atradās vēsturiski nozīmīgu tirdzniecības ceļu krustpunktā. Caur šo valsti gāja tirdzniecības ceļš no Ziemeļeiropas un citām Austrumeiropas valstīm uz Vidusjūras baseina zemēm un tirdzniecības ceļš no Rietumeiropas un Centrāleiropas uz Tuvajiem Austrumiem. Pirms bulgāri izveidoja savu valsti, šajā reģionā lielā ietekme bija Senajai Grieķijai, Romas impērijai un Bizantijai. Viduslaikos gadsimtiem ilgi Bulgārijas attīstība bija atkarīga no Osmaņu impērijas. Turku elementi joprojām ir sastopami bulgāru arhitektūrā, tautas mūzikā un dejās.

Neatkarību no Osmaņu impērijas Bulgārija atguva 19. gadsimta beigās. Pēc Otrā pasaules kara Bulgārija kļuva par Padomju Savienības satelītvalsti. Pie varas nāca komunisti. 1989. gada nogalē komunistu partija atteicās no varas monopola un 1990. gadā tika sarīkotas pirmās demokrātiskās vēlēšanas. 2004. gadā Bulgārija kļuva par NATO dalībvalsti, bet 2007. gadā — par Eiropas Savienības dalībvalsti.

## Ģeogrāfija

Pēc kontūrkartes Bulgārija atgādina taisnstūri. Ziemeļos atrodas Rumānija, ar kuru lielāko daļu no robežas veido Donavas upe. Austrumos valsti apskalo Melnā jūra, dienvidos tā robežojas ar Turciju un Grieķiju, dienvidrietumos — ar Ziemeļmaķedoniju, bet rietumos — ar Serbiju. Galvaspilsēta ir Sofija, kas atrodas valsts rietumos, kalnainā apvidū.

### Reljefs

Relatīvi mazā diapazona robežās Bulgārijas ainavas ir ar pārsteidzošu topogrāfisko dažādību. Plašās zemienes mijas ar kalniem, caur kuriem upes izveidojušas šauras aizas. Izšķir trīs pamata fizioģeogrāfiskos reģionus: Ziemeļbulgāriju, Dienvidbulgāriju un pāreju starp šiem reģioniem.

Daļu no Ziemeļbulgārijas veido Donavas zemienes, kas galvenokārt ir purvainas. Uz dienvidiem sākas Balkānu kalni (Stara Planinas augstiene). Reģiona vidējais augstums ir aptuveni 200 metri virs jūras līmeņa. Augstākā virsotne šajā reģionā ir Boteva kalns (2376 metri virs jūras līmeņa).

Pārejas zonā starp Ziemeļbulgāriju un Dienvidbulgāriju atrodas Srednas Goras augstiene, Vitošas masīvs netālu no Sofijas, Augštrāķijas un Tundžas zemienes.

Dienvidbulgārijā atrodas vēl viens kalnu masīvs — Rila, kura augstākā virsotne Musala (2925 metri virs jūras līmeņa) ir arī valsts augstākā virsotne (tā ir arī augstākā virsotne Balkānos). Vēl šajā reģionā ir Rodopi, Pirina kalni un Belasicas kalni, kā arī salīdzinoši daudz ezeru.

### Klimats

Bulgārijas klimats ir maigs, mēreni kontinentāls, uz dienvidiem tas pāriet Vidusjūras klimata ietekmē. Bulgārijas kūrortiem raksturīgi patīkami silti laika apstākļi no pavasara līdz rudenim. Peldēšanās sezona ilgst no maija līdz oktobrim. Ūdens temperatūra Melnajā jūrā vasarā sasniedz 25 °С. Vidējā gaisa temperatūra maijā ir 20 °С, jūnijā un septembrī 25 °С, jūlijā un augustā 26-28 °С.

## Administratīvais iedalījums

No 1987. līdz 1999. gadam Bulgārija tika iedalīta deviņos apgabalos, bet kopš 1999. gada tā ir sadalīta 28 apgabalos. Visu apgabalu nosaukumi ir tieši tādi paši, kā to galvaspilsētu nosaukumi.

|  |
| --- |
|
Blagojevgradas apgabals
Burgasas apgabals
Dobričas apgabals
Gabrovas apgabals
Haskovas apgabals
Kardžali apgabals
Kjustendilas apgabals
Lovečas apgabals
Montanas apgabals
Pazardžikas apgabals
Pernikas apgabals
Plevenas apgabals
Plovdivas apgabals
Razgradas apgabals
Ruses apgabals
Šumenas apgabals
Silistras apgabals
Slivenas apgabals
Smoļanas apgabals
**Sofija**
Sofijas apgabals
Stara Zagoras apgabals
Targovištes apgabals
Varnas apgabals
Veliko Tarnovas apgabals
Vidinas apgabals
Vracas apgabals
Jambolas apgabals
*Melnā jūra*
*Ziemeļ- maķedonija*
*Grieķija*
*Rumānija*
*Serbija*
*Turcija* |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Apgabals | Admin. centrs | Platība (km²) | Iedzīvotāji |
| --- | --- | --- | --- |
|  Blagojevgradas apgabals | Blagojevgrada | 6449,5 | 324 110 |
|  Burgasas apgabals | Burgasa | 7748,1 | 409 018 |
|  Dobričas apgabals | Dobriča | 4720 | 186 016 |
|  Gabrovas apgabals | Gabrova | 2023 | 120 778 |
|  Haskovas apgabals | Haskova | 5533,3 | 242 030 |
|  Jambolas apgabals | Jambola | 3355,5 | 129 156 |
|  Kardžali apgabals | Kardžali | 3209 | 149 661 |
|  Kjustendilas apgabals | Kjustendila | 3084 | 135 664 |
|  Lovečas apgabals | Loveča | 4128 | 139 896 |
|  Montanas apgabals | Montana | 3635,5 | 145 601 |
|  Pazardžikas apgabals | Pazardžika | 4456,9 | 271 273 |
|  Pernikas apgabals | Pernika | 2390,5 | 133 750 |
|  Plevenas apgabals | Plevena | 4334 | 266 144 |
|  Plovdivas apgabals | Plovdiva | 5972,9 | 671 918 |
|  Razgradas apgabals | Razgrada | 2639,7 | 122 599 |
|  Ruses apgabals | Ruse | 2803,4 | 230 847 |
|  Silistras apgabals | Silistra | 2846,3 | 117 576 |
|  Slivenas apgabals | Slivena | 3544,1 | 193 609 |
|  Smoļanas apgabals | Smoļana | 3192,8 | 120 567 |
| Sofija | galvaspilsēta | 1345 | 1 270 284 |
|  Sofijas apgabals | Sofija | 7059 | 246668 |
|  Stara Zagoras apgabals | Stara Zagora | 5151,1 | 327 576 |
|  Šumenas apgabals | Šumena | 3389,7 | 180 452 |
|  Targovištes apgabals | Targovište | 2558,5 | 118 671 |
| Varnas apgabals | Varna | 3819,5 | 468 220 |
|  Veliko Tarnovas apgabals | Veliko Tarnova | 4662 | 255 968 |
|  Vidinas apgabals | Vidina | 3032,9 | 99 016 |
|  Vracas apgabals | Vraca | 3619,7 | 184 930 |

 |

## Valdība

Bulgārija ir unitāra daudzpartiju republika ar vienu likumdevēja iestādi — Nacionālo asambleju (*Народно събрание*), kurā ir 240 deputāti. Deputātus uz četriem gadiem ievēl tauta. Valsts galva ir prezidents — kopš 2026. gada 20. janvāra Ilijana Iotova —, bet valdības galva ir premjerministrs — kopš 2025. gada 16. janvāris Rosens Željazkovs.

## Demogrāfija

2011. gadā Bulgārijā dzīvoja aptuveni 7,35 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 84% ir bulgāri, 9% — turki (sk. Bulgārijas turki), 5% — čigāni un tikai 2% ir citu tautību pārstāvji. No citu tautību pārstāvjiem visvairāk ir maķedonieši, armēņi, krievi, grieķi, rumāņi un tatāri. Bulgāri ir slāvu tauta.

Bulgārijā valsts valoda ir bulgāru valoda, kas pieder pie dienvidslāvu valodu atzara. Visradnieciskākā valoda bulgāru valodai ir maķedoniešu valoda. Rakstībā izmanto kirilicu (bulgāru ortogrāfiju).

### Etniskais sastāvs

* Atbilstošā Bulgārijas tā laika teritorijā dotie dati.

| [rādīt]Tautība | 1900 | 1905 | 1910 | 1920 | 1926 | 1934 | 1946 | 1956 | 1965 | 1975 | 1992 | 2001 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iedzīvotāji kopā | 3744283 | 4035575 | 4337513 | 4846971 | 5528741 | 6077939 | 7029349 | 7613709 | 8227866 | 8727771 | 8487317 | 7932984 | 7364570 |
| Bulgāri | 2888219 | 3203810 | 3518756 | 4036056 | 4557706 | 5204217 | 5903580 | 6506541 | 7231243 | 7930024 | 7271185 | 6655210 | 5664624 |
| Turki | 531240 | 488010 | 465641 | 520339 | 577552 | 591193 | 675500 | 656025 | 780928 | 730728 | 800052 | 746664 | 588318 |
| Čigāni | 89549 | 99004 | 122296 | 98451 | 134844 | 149385 | 170011 | 197865 | 148874 | 18323 | 313396 | 370908 | 325343 |
| Armēņi | 14581 | 14178 | 12932 | 11509 | 27332 | 25963 | 21637 | 21954 | 20282 | 14526 | 13677 | 10832 | 6552 |
| Ebreji | 33661 | 37663 | 40133 | 43209 | 46558 | 48565 | 44209 | 6027 | 5108 | 3076 | 3461 | 1363 | 1162 |
| Serbi | nez. | 2641 | 3219 | 1338 | 1449 | nez. | nez. | 484 | 577 | nez. | 418 | 422 | nez. |
| Čehi | nez. | 1478 | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | 1199 | 1012 | nez. | 588 | 316 | nez. |
| Krievi | 1685 | 3245 | 2505 | 9080 | 19706 | 11928 | 13200 | 10551 | 10815 | nez. | 17139 | 15595 | 9978 |
| Maķedonieši | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 169544 | 187789 | 9632 | nez. | 10803 | 5071 | 1654 |
| Grieķi | 66635 | 63487 | 43275 | 42074 | 10564 | 9601 | nez. | 7437 | 8241 | nez. | 4930 | 3408 | 1379 |
| Albāņi | nez. | 1366 | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | 1105 | 503 | nez. | 3197 | 278 | nez. |
| Ungāri | nez. | 1055 | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | 671 | 583 | nez. | 343 | 169 | nez. |
| Tatāri | 18884 | 17942 | 18228 | 4905 | 6191 | nez. | nez. | 5993 | 6430 | 5963 | 4515 | 1803 | nez. |
| Rumāņi | 71063 | 75773 | 79429 | 57312 | 69080 | 16504 | nez. | 3749 | 763 | nez. | 2491 | 1088 | 891 |
| Vācieši | nez. | 3863 | 3402 | 2455 | 4112 | nez. | nez. | 747 | 795 | nez. | 879 | 436 | nez. |
| Karakatčani | nez. | 6128 | 7251 | nez. | nez. | nez. | nez. | 2085 | nez. | nez. | 5144 | 4107 | 2556 |
| Vlahi | nez. | nez | nez | nez | nez. | nez. | nez. | 487 | nez. | nez. | 5159 | 10566 | 3684 |
| Ukraiņi | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | 1864 | 2489 | 1789 |
| Franči | nez. | 409 | 9329 | 3669 | 4362 | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | 195 | nez. |
| Gagauzi | nez. | 10175 | nez. | nez. | 4362 | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | 1478 | 540 | nez. |
| Citi slāvi | nez. | 2197 | 4390 | 4383 | 5241 | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. | nez. |
| Pārējie | 28766 | 1274 | 6679 | 12191 | 59682 | 20583 | 31668 | 3000 | 2080 | 25131 | 59427 | 103891 | 73050 |

## Sports

Starptautiskajā arēnā bulgāriem ir izcili rezultāti tenisā, cīņas sportā, boksā un vingrošanā, bet, iespējams, vislabākie panākumi ir svarcelšanā. No komandu sporta veidiem lieliski panākumi ir volejbolā. Vīriešu volejbola izlase 2011. gadā Starptautiskās volejbola federācijas (FIVB) veidotajā rangā ieņēma augsto 7. vietu, bet dāmu volejbola izlase izcīnīja otro vietu Eiropas līgā.

Vasaras olimpiskajās spēlēs Bulgārijas sportisti ir ieguvuši 224 medaļas (54 no tām ir zelta). Visvairāk (71 medaļa) ir izcīnīta cīņas sportā. Ziemas olimpiskajās spēlēs ir izcīnītas tikai 6 medaļas, no kurām tikai viena ir zelta medaļa (1998. gadā Jekaterina Dafovska to izcīnīja biatlonā).

## Skatīt arī

* Bulgārijas pilsētu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bulgārija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Zinātniskās fantastikas enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* www.kirildouhalov.net Par Bulgāriju (angliski)
* Bulgārijas karte
* Essential History of Bulgaria in Seven Pages (angliski)