Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Krievu valodas institūts

Institūta ēka
**Krievijas Zinātņu akadēmijas Krievu valodas institūts** (krievu: *Институ́т ру́сского языка́ Российской академии наук*) ir Krievijas zinātniska organizācija, kas ietilpst Krievijas Zinātņu akadēmijas Vēstures un filoloģijas zinātņu departamentā. Tas tika izveidots 1944. gadā pēc bijušā Maskavas Filozofijas, literatūras un vēstures institūta (1931—1941) reorganizācijas. 1995. gadā institūcijai tika piešķirts padomju valodnieka akadēmiķa Viktora Vinogradova vārds.

Institūta darbības mērķis ir “noteikt prioritāros krievu valodas izpētes virzienus un veikt fundamentālos, pētnieciskos un lietišķos zinātniskos pētījumus krievistikas jomā”, ieskaitot gramatiku, vārdnīcu un uzziņu grāmatu, kas satur mūsdienu krievu literārās valodas normas, ekspertīzi.

## Ārējās saites

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Meņševiki

**Meņševiki** (krievu: *меньшевики*) jeb **mazinieki** bija Krievijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (KSDSP) frakcija.
Atšķirībā no saviem iekšējiem pretiniekiem boļševikiem, viņi bija pārliecināti, ka vadošā loma sociālistiskajā revolūcijā ir nevis partijai, bet strādnieku masveida kustībai.

## Vēsture

1903. gadā KSDSP otrajā (Londonas) kongresā partija sašķēlās, jo Ļeņina atbalstītāji jeb "lielinieki", kuriem balsojumā bija neliels pārsvars, aicināja pārveidot sociāldemokrātisko partiju par cieši vadītu profesionālu revolucionāru partiju.
Pēc 1905. gada revolūcijas menševiki ieguva vadošo lomu Krievijas sociāldemokrātijā un aktīvi piedalījās arodbiedrību un strādnieku padomju veidošanā, pēc Februāra revolūcijas menševiki ieguva piecas ministru vietas Krievijas Pagaidu valdībā, tomēr tad ātri zaudēja savu popularitāti. Otrajā Viskrievijas padomju kongresā 1917. gada oktobrī menševiki ieguva 71 vietu no 611, mazāk nekā sociālrevolucionāri (eseri) un boļševiki. Krievijas Satversmes sapulces vēlēšanās menševiki ieguva tikai 18 no 703 vietām.

Krievijas pilsoņu kara laikā daudzi meņševiku partijas biedri bija spiesti bēgt uz ārzemēm, 1923. gadā PSRS valdība aizliedza meņševiku partiju, tāpat kā citas partijas.

## Padomiskais viedoklis

Latvijas padomju enciklopēdija (LPE) meņševismu dēvē par "oportūnistisku, marksismam-ļeņinismam naidīgu sīkburžuāzisku strāvu" KSDSP, kuras līderi bija P. Akselrods, F. Dans, A. Martinovs, L. Martovs, A. Potresovs. Kā galvenie latviešu meņševiki minēti V. Bastjānis, K. Eliass, P. Kalniņš, F. Menders. No Latvijas Sociāldemokrātijas izslēgtie latviešu meņševiki 1918. gada maijā nodibināja sīkburžuāziski reformisku partiju LSDSP, kas buržuāzijas diktatūras laikā centusies šķelt Latvijas strādnieku kustību un pakļaut to buržuāzijas interesēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Meņševiki.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Makbets

"Makbeta" pirmā lapa
**"Makbets"** (angļu: *The Tragedy of Macbeth*) ir Viljama Šekspīra luga. Tā tiek uzskatīta par vienu no viņa tumšākajām un spēcīgākajām traģēdijām. Luga tika sarakstīta karaļa Džeimsa I valdīšanas laikā starp 1603. un 1607. gadu. Vairākus tēlus Šekspīrs ir ņēmis no Lielbritānijas vēstures grāmatas *Holinshed's Chronicles*. Šī ir īsākā no Šekspīra traģēdijām.

Luga ir par skotu ģenerāli Makbetu, kas no trim raganām saņem pareģojumu, ka kādu dienu viņš kļūs par Skotijas karali. Ambīciju vadīts un sievas mudināts, Makbets nogalina karali Dankanu un kļūst par karali. Viņš valda ar vainas apziņu un paranoju, drīz vien kļūstot par tirānu, jo ir spiests izdarīt arvien vairāk slepkavību, lai pasargātu sevi no naida uz aizdomām. Lugas noslēgumā Makbets tiek nogalināts.

## Ārējās saites

* *Project Gutenberg* (angliski)
# Dead Ringers

| *Dead Ringers* |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Dead Ringers* |
| Žanrs |
trilleris |
| Režisors |
Deivids Kronenbergs |
| Producents | * Marks Boimans
* Deivids Kronenbergs
 |
| Scenārija autors | * Deivids Kronenbergs
* Normans Sniders
 |
| Galvenajās lomās | * Džeremijs Aironss
* Ženevjēva Bužo
 |
| Mūzika |
Hauards Šors |
| Studija | * *Morgan Creek Productions*
* *Telefilm Canada*
* *Mantle Clinic II*
 |
| Izplatītājs | * *Astral Films*
* *20th Century Fox*
 |
| Izdošana | * 1988. gada 8. septembris (Toronto Starptautiskais kinofestivāls)
 |
| Ilgums |
115 minūtes |
| Valsts | * Kanāda
* ASV
 |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
13 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
14 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

Dead Ringers ir 1988. gada Kanādas un ASV psiholoģiska trillera filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Deivids Kronenbergs. Filmā galvenās lomas atveido Džeremijs Aironss un Ženevjēva Bužo.

Filma stāsta par diviem identiskiem dvīņiem ginekologiem, kuri izmanto to, ka viņus nevar atšķirt, līdz viņu attiecības pasliktina kāda sieviete.

*Dead Ringers* pirmizrāde notika 1988. gada 8. septembrī Toronto Starptautiskajā kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un 10 Kanādas *Genie Awards* balvas, tai skaitā kategorijā "Labākā filma". Toronto Starptautiskā kinofestivāla kritiķi 2015. gadā *Dead Ringers* ierindoja 7. vietā no 10 visu laiku labākajām Kanādas filmām. *Total Film* "50 visu laiku labāko šausmu filmu" sarakstā to ierindoja 35. vietā, savukārt *Entertainment Weekly* to ierindoja 20. vietā "25 biedējošāko filmu" sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Oda (departaments)

|  |
| --- |
| **Oda** |
| Aude |
| —  **departaments**  —  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Odas atrašanās vieta Francijā |
| Pārvaldes centrs
  | Karkasona
 |
| Valsts
 |  Francija |
| Reģions
 |  Oksitānija |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 6 139 km² |
| **Iedzīvotāji** (2011) |
|  - Kopā | 359 967 |
|  - Blīvums | 58,6/km² |
| Laika josla | CET (UTC+1)
  |
|  - Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) |
| **Mājaslapa:** www.aude.pref.gouv.fr |
|  **Oda Vikikrātuvē** |

**Oda** (franču: *Aude*) ir departaments Francijas dienvidos, Oksitānijas reģionā. Tas ir viens no pirmajiem 83 departamentiem, kas tika izveidoti franču revolūcijas laikā 1790. gada 4. martā. Departamenta nosaukums ir cēlies no caur departamentu plūstošās Odas upes nosaukuma. Odas administratīvais centrs ir Karkasona.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Oda.