# Kino mākslas un zinātnes akadēmija

Kino mākslas un zinātnes akadēmija|  |
| Abreviatūra | *AMPAS* |
| Izveidots |
1927. gada 11. maijā |
| Tips |
kinoorganizācija |
| Mērķis |
Atzīt un atbalstīt izcilību kinomākslā un zinātnē, iedvesmot iztēli un savienot pasauli ar kinofilmu starpniecību. |
| Galvenā mītne |  Beverlihilsa, Kalifornija, ASV |
| Dalībnieki |
11 000 (2025) |
| Prezidente |
Lineta Houela Teilore (kopš 2025. gada) |
| Tīmekļa vietne | www.oscars.org |

**Kino mākslas un zinātnes akadēmija** (angļu: *Academy of Motion Picture Arts and Sciences, AMPAS*) ir profesionāļu organizācija, kas nodarbojas ar kinematogrāfa kustības attīstīšanu. Organizācija izveidota Kalifornijā 1927. gada 11. maijā.

Akadēmija sevī apvieno vairāk kā 10 000 kinoindustrijas profesionāļus. Neskatoties uz to, ka lielākā daļa no akadēmiķiem dzīvo ASV, pievienoties akadēmijai var jebkurš kino darbinieks no visas pasaules.

Akadēmija zināma visā pasaulē ar savu ikgadējo "Oskara" balvas pasniegšanu. Bez šīs balvas vēl tiek pasniegta akadēmijas studentu prēmija un ne vairāk kā piecu kinodramaturgu apbalvošana ar "Nikola" balvu. Kā arī vada Margaritas Hērikas bibliotēku Fērbenksa vārdā nosauktā kinomākslas apmācības centrā.

Pašlaik kinoakadēmijas prezidente ir Lineta Houela Teilore.

## Vēsture

Akadēmijas izveidi iecerēja kompānijas *Metro-Goldwyn-Mayer* (*MGM*) vadītājs Luijs B. Meiers. Viņš vēlējās izveidot organizāciju, kas būtu starpnieks profesionāļu strīdos un uzlabotu industrijas veidolu. Kādā svētdienas vakarā par šo ideju sanāca apspriesties Meiers un vēl trīs studijas darbinieki — aktieris Konrāds Neidžels, režisors Freds Niblo un Kinoproducentu asociācijas vadītājs Freds Bītsons. Elitārā kluba ideja bija par ikgadēju banketu organizāciju, par balvām spriests netika. Vēl viņi nolēma, ka par akadēmijas biedru varēs kļūt tikai piecu profesionālo kategoriju pārstāvji: aktieri, režisori, scenāristi, operatori un producenti.

Pēc šīs tikšanās Meiers savāca trīsdesmit sešu kinoindustrijā ietekmīgu ļaužu grupu un uzaicināja viņus uz oficiālu banketu, kas norisinājās 1927. gada 11. janvārī Losandželosas viesnīcā "*Ambassador*". Banketā viņš uzaicinātajiem viesiem paziņoja par savu nodomu izveidot Amerikas Kino mākslas un zinātnes akadēmiju, kura būs atvērta visiem, kas ir devuši savu artavu kinematogrāfam. Visi viesi, kas atradās banketā, kļuva par tās dibinātājiem. Par akadēmijas pirmo prezidentu tika ievēlēts Daglass Fērbenkss.

Fērbenksa vārdā nosauktā kinomākslas apmācības centra ēka Beverlihilsā, Kalifornijā
Pikforda vārdā nosauktais kinomākslas apmācības centrs Holivudā
Šerila Būna Aizeksa bija pirmā afroamerikāņu sieviete prezidente akadēmijas pastāvēšanas vēsturē.

2025. gada jūnijā Akadēmijai pievienoties uzaicināja arī latviešu režisoru, animācijas filmas "Straume" autoru Gintu Zilbalodi, tās producentu Matīsu Kažu, kā arī mūzikas līdzautoru Rihardu Zaļupi.

## Akadēmijas dibinātāji

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Aktieri Ričards Bartelmess
* Herolds Loids
* Konrāds Neidžels
* Mērija Pikforda
* Miltons Silss
* Daglass Fērbenkss
* Džeks Holts

**Producenti Freds Bītsons
* Sids Graumans
* Čārlzs H. Kristijs
* Džesijs Luiss Laskijs
* M.C. Levijs
* Luijs B. Meiers
* Harijs Rapfs
* Ērvings Tālbergs
* Harijs Vorners
* Džeks Vorners
* Miltons Hofmans
* Džozefs Šenks
 |  | **Režisori Sesils Demills
* Henrijs Kings
* Frenks Loids
* Freds Niblo
* Džons M. Stals
* Rauls Volšs

**Scenāristi Frenks E. Vuds
* Bendžamins Gleizers
* Džīnija Makfērsone
* Besa Meredita
* Kerijs Vilsons
* Džozefs Farnems

**Tehniskie darbinieki Dž. Arturs Bols
* Sedriks Gibonss
* Rojs Dž. Pomerojs

**Juristi Džordžs U. Koens
* Edvīns Loubs
 |

## Akadēmijas prezidenti

Akadēmijas prezidentus ievēl uz vienu gadu un tos nevar ievēlēt šajā amatā vairāk par četrām reizēm pēc kārtas.

* Daglass Fērbenkss (1927—1929)
* Viljams de Milss (1929—1931)
* M.C. Levijs (1931—1932)
* Konrāds Neidžels (1932—1933)
* Teodors Rīds (1933—1934)
* Frenks Loids (1934—1935)
* Frenks Kapra (1935—1939)
* Volters Vāgners (1939—1941, 1941—1945)
* Beta Deivisa (1941; atstāja ieņemamo amatu pēc diviem mēnešiem)
* Džīns Heršolts (1945—1949)
* Čārlzs Brekets (1949—1955)
* Džordžs Sītons (1955—1958)
* Džoržs Stīvens (1958—1959)
* B.B. Kaheina (1959—1960; nomira)
* Valentīns Deiviss (1960—1961; nomira)
* Vendels Korijs (1961—1963)
* Arturs Frīds (1963—1967)
* Gregorijs Peks (1967—1970)
* Deniels Taradašs (1970—1973)
* Volters Mirišs (1973—1977)
* Hovards V. Kohs (1977—1979)
* Feja Kanina (1979—1983)
* Džīns Alens (1983—1985)
* Roberts Vaiss (1985—1988)
* Ričards Kāns (1988—1989)
* Karls Maldēns (1989—1992)
* Roberts Reme (1992—1993, 1997—2001)
* Arturs Hilers (1993—1997)
* Frenks Pīrsons (2001—2005)
* Sids Geniss (2005—2009)
* Toms Šeraks (2009—2012)
* Houks Kohs (2012—2013)
* Šerila Būna Aizeksa (2013—2017)
* Džons Beilijs (2017—2019)
* Deivids Rubins (2019—2022)
* Dženeta Janga (2022—2025)
* Lineta Houela Teilore (2025—pašlaik)

## Skatīt arī

* Amerikas Kinoakadēmijas balva

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kino mākslas un zinātnes akadēmija.
* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)