Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Līnuss Tūrvaldss

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Līnuss Tūrvaldss *Linus Torvalds* |
| --- |
|  |
| Līnuss Tūrvaldss |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1969. gada 28. decembrī (56 gadi)  Helsinki, Somija |
| Dzīves vieta |  Portlenda, Oregona, Amerikas Savienotās Valstis |
| Pilsonība |  Somija  ASV |
| Tautība | Somijas zviedrs |
| Nodarbošanās | programminženieris, programmētājs, blogeris, uzņēmējs |
| Dzīvesbiedre | Tūve Tūrvaldsa |
| Bērni | trīs meitas |

 |

**Līnuss Benedikts Tūrvaldss** (zviedru: *Linus Benedict Torvalds*, izrunā: /ˈliːnɵs ˈtuːrvalds/; dzimis 1969. gada 28. decembrī) ir Somijas zviedru un amerikāņu (kopš 2010. gada) programminženieris. Viņš ir operētājsistēmas kodola *Linux* sākotnējais izstrādātājs un pašreizējais *Linux* projekta koordinators. Viņš ir arī versiju kontroles sistēmas *Git* autors. 2012. gadā ieguva Tūkstošgades tehnoloģiju balvu.

## Biogrāfija

Līnuss Tūrvaldss dzimis 1969. gada 28. decembrī Helsinkos žurnālistu un Somijas zviedru Annas un Nīlsa Tūrvaldsu ģimenē. Viņa vecāki vārdu bērnam iedeva par godu amerikāņu ķīmiķim, Nobela prēmijas laureātam Lainusam Polingam. Vecāki izšķīrās, kad Līnuss Tūrvaldss vēl bija mazs bērns. Līnuss dzīvoja pie savas mātes un vecvecākiem. 10 gadu vecumā spēlējoties sāka programmēt uz vectēva datora *Commodore VIC-20*. Programmēšana un matemātika kļuva par Līnusa aizrautību.

1987. gadā Līnuss Tūrvaldss no krātās naudas nopirka *Sinclair QL*, kas bija viens no pirmajiem 32 bitu datoriem mājas lietošanai. 1988. gadā, ejot vecāku pēdās, iestājās Helsinku Universitātē, kur studēja datorzinātni (maģistra grādu ieguva 1996. gadā). 1991. gadā nopirka sev nākamo, nu jau spējīgāku personālo datoru, bet nebija apmierināts ar tā operētājsistēmu. Viņa datorā bija MS-DOS, bet Tūrvalds deva priekšroku UNIX operētājsistēmai, kuru iepriekš bija izmantojis, lietojot universitātes datorus. Līdz ar to viņš nolēma izveidot savu UNIX operētājsistēmu personālajiem datoriem. Iedvesmojies no *Minix* (Andreja Tannenbauma izstrādāta operētājsistēma), viņš redzēja vajadzību pēc *UNIX* veida operētājsistēmas, kas darbotos uz viņa personālā datora. Sākotnējo *Linux* kodola izstrādi Tūrvaldss veica savā brīvajā laikā uz savas personīgās aparatūras. Pēc vairāku mēnešu darba tika izveidots *Linux* kodols.

1997. gadā pārcēlās uz dzīvi Amerikas Savienotajās Valstīs.

## Piezīmes

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Līnuss Tūrvaldss.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Meksikas līcis

| Meksikas līcis |
| --- |
|  |
| Meksikas līcis |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Okeāns |
Atlantijas okeāns |
| Platība |
1 550 000 km2 |
| Garums |
1500 km |
| Maks. dziļums |
4384 m |
| Tilpums |
2 332 000 km3 |
| Valstis un teritorijas |  ASV  Kuba  Meksika |
|  **Meksikas līcis Vikikrātuvē** |

**Meksikas līcis** (angļu: *Gulf of Mexico*, spāņu: *Golfo de México*) ir ļoti liels jūras līcis Atlantijas okeānā pie Ziemeļamerikas krastiem, pēc hidroloģiskā režīma — iekšzemes jūra. Tā krastos atrodas ASV (Florida, Alabama, Misisipi, Luiziāna un Teksasa) un Meksika, bet austrumos no līča atrodas Kubas sala. Floridas šaurums austrumos to savieno ar Atlantijas okeānu, bet Jukatanas šaurums dienvidaustrumos — ar Karību jūru. Līča platība ir 1 550 000 km2, ūdens apjoms — 2 332 000 km3.

Līča ūdeņu enerģija, kurus Saule vasaras periodā stipri sasilda, veido lielus un spēcīgus tropiskos ciklonus un vētras, stiprākie no kuriem (Katrīna, Gustavs, Aivens u.c.) gandrīz katru gadu nodara milzīgus postījumus piekrastes teritorijām.

ASV kopš 2025. gada 20. janvāra ar prezidenta Trampa rīkojumu ieviests nosaukums **Amerikas līcis** (*Gulf of America*),

## Ekoloģija

Meksikas līcis ir mājvieta daudzām sugām, tostarp zivīm, putniem, jūras bruņurupučiem, delfīniem un koraļļiem. Sevišķi nozīmīgas ir mangrovju meži un piekrastes mitrāji, kas kalpo kā vairošanās vietas un patvērums daudzām sugām. Līcis ir svarīgs zvejniecībai, īpaši garnelēm, austerēm un krabjiem.

Tas arī ir nozīmīgs naftas un gāzes ieguves reģions, kas ietekmē vietējās kopienas un vidi. 2010. gada "*Deepwater Horizon*" katastrofa bija viena no lielākajām ekoloģiskajām katastrofām līča vēsturē, nodarot nopietnu kaitējumu jūras dzīvei. Naftas ieguves platformā, kuru pārvaldīja uzņēmums *Transocean*, bet nomāja *BP* (*British Petroleum*), eksplodēja metāna gāzes burbulis, kā rezultātā gāja bojā 11 cilvēki, bet platforma divas dienas vēlāk nogrima. Pēc platformas nogrimšanas tika bojāta urbumvieta, un sāka izplūst nafta. Kopumā noplūda aptuveni 4,9 miljoni barelu naftas, līdz urbumvieta tikai 2010. gada septembrī tika pilnībā noslēgta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Meksikas līcis.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Hermanis fon Helmholcs[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Hermanis fon Helmholcs Hermann von Helmholtz |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1821. gada 31. augustā Potsdamā, Vācijā |
| Miris | 1894. gada 8. septembrī (73 gadi) Harlotenburgā (tagad iekļauta Berlīnē) |
| Dzīves vieta | Vācija |
| Tautība | vācietis |
| Vecāki | Ferdinands fon Helmholcs |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | fizika, fizioloģija |
| Alma mater | Frīdriha Vilhelma Medicīnas institūts Berlīnē |
| Studenti | Vilhelms Vīns |
| Sasniegumi, atklājumi | enerģijas nezūdamības likums |

 |

**Hermanis fon Helmholcs** (vācu: *Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz*; 1821. gada 31. augusts — 1894. gada 8. septembris) bija vācu dabaszinātnieks, kas darbojās fizikas, matemātikas un fizioloģijas nozarēs. Profesors Kēnigsbergas, Bonnas, Haidelbergas un Berlīnes universitātēs. Viņa fizikāli ķīmiskās metodes un atklājumi ievērojami ietekmēja tā laika zinātnes attīstību Eiropā.

Viņš pirmais (1847. gadā) deva enerģijas nezūdamības likuma vispārīgo raksturu. Helmholcam ir izcili rezultāti termodinamikā; viņš pirmais to pielietoja ķīmisko procesu pētīšanā. Ar saviem darbiem par šķidrumu turbulento kustību Helmholcs lika hidrodinamikas un aerodinamikas pamatus. Vairākus nozīmīgus pētījumus viņš veica akustikas un elektromagnētisma nozarēs. Helmholcs attīstīja mūzikas fizikālo teoriju. Savos fizikālajos pētījumos viņš izmantoja oriģinālas un veiksmīgas matemātiskās metodes. Pamatojoties uz ideju par "maņu orgānu specifisko enerģiju", viņš postulēja, ka sajūtas nav reālo lietu attēli jeb kopijas, bet gan simboli, pieņemtas zīmes, "hieroglifi", kam nav nekādas līdzības ar objektīvi pastāvošajiem priekšmetiem (skat. t.s. hieroglifu teoriju).

Helmholcs veica arī vairākus nozīmīgus atklājumus fizioloģijā (izmērīja ātrumu, ar kādu kairinājums izplatās pa nervu šķiedru, veica pētījumus par maņu orgānu fizioloģiju, par telpas uztveres likumsakarībām u.c.).

## Literatūra

* Filozofijas vārdnīca. / red. Rozentāls M., Judins P. - Latvijas valsts izdevniecība: Rīga, 1964., 150. lpp.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hermanis fon Helmholcs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Astronomu biogrāfiskās enciklopēdijas raksts (angliski)
* Stanfordas Filozofijas enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)