Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Almanahs

1739. gada almanahs
**Almanahs** ir literāru vai zinātnisku (bieži vienas nozares) sacerējumu krājums, ko apvieno kopīgs temats, žanrs, idejiski mākslinieciskā nostādne vai cita pazīme. Parasti iznāk periodiski.
# Apakšģints

**Apakšģints** (latīņu: *subgenus*) ir organismu klasifikācijas taksonomiskā vienība, kas tiek izmantota, lai apzīmētu grupu ģintīs ietilpstošos organismus, kuri ir līdzīgi, bet tomēr atšķiras ar noteiktām īpašībām, piemēram, morfoloģiju, uzvedību vai ģeogrāfisko izplatību. Apakšģints ir zemāk par ģints līmeni un palīdz detalizētāk iedalīt organismu grupas, kas atrodas ģintī, kas ir ļoti dažādas, bet tomēr piederošas vienai un tai pašai ģintij.

Apakšģintis tiek izmantotas, lai vēl precīzāk noteiktu organisma vietu taksonomiskajā hierarhijā. Tās var ietvert ļoti līdzīgas sugas, kuras ir pietiekami atšķirīgas, lai tiktu atzītas kā atsevišķas apakšģints, bet tomēr ir pietiekami tuvas, lai tās varētu iekļaut vienā ģintī. Piemēram, konkrētas dzīvnieku vai augu grupas, kas ļoti līdzīgi izskatās, bet ir piemērojušās dažādiem dzīves apstākļiem, var tikt klasificētas kā apakšģints.
# Gagauzu valoda

| Gagauzu valoda *gagauz dili*, *gagauzça* |
| --- |
| Valodu lieto: |  Moldova  Ukraina  Krievija  Turcija  |
| Reģions: | Gagauzija |
| Pratēju skaits: | 148 tūkstoši |
| Valodu saime: | altajiešu  tjurku   oguzu    rietumu oguzu     **Gagauzu valoda**  |
| Rakstība: | latīņu alfabēts (gagauzu alfabēts)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: | atzīta kā minoritātes valoda:  Moldova  Ukraina |
| Regulators: |  |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | *nav* |
| ISO 639-2: | — |
| ISO 639-3: | gag |
|

**Gagauzu valoda** (*gagauz dili*, *gagauzça*) ir tjurku valoda, Gagauzijas Autonomās Teritoriālās vienības oficiālā valoda, kā arī minoritātes valoda Moldovā un Ukrainā. Gagauzu valoda pieder oguzu valodu grupai, pie kuras pieder arī azerbaidžāņu, turkmēņu un turku valoda. Pavisam gagauzu valodu prot ap 170 tūkstoši cilvēku, galvenokārt Moldovā, Ukrainā, Krievijā un Turcijā dzīvojošie gagauzi.

Neraugoties uz dažādiem likumiem, kas atbalsta iedzīvotāju tiesības uz izglītību dzimtajā valodā, Gagauzijas skolās gandrīz visa apmācība notiek krievu valodā. Lietvedības procesi Gagauzijā, tostarp valsts iestādēs, arī notiek krievu valodā.

## Leksika

Līdz šim gagauzu sarunvalodu īpaši ietekmējušas slāvu valodas. Reliģiskā leksika ir savijusies ar grieķu un arābu valodu. Tehniskās, juridiskās un zinātniskās leksēmas bieži ir atvasinātas no latīņu, turku un rumāņu valodas. Daži aizgūto vārdu piemēri:

* bulgāru, ukraiņu, krievu — Unuku (mazdēls), Maşına (automašīna), Mamu (māte), Garmon (harmonijs), Traktor (traktors), Babu (vecmāmiņa), Şkola (skola), Student (students), Direktor (direktors), Kanikul (brīvdienas).
* arābu — Käämil (lielisks), Kitab (grāmata), Sabaa (rīts), Käfir (pagāns), Syfır (nulle), İslää (labs).
* rumāņu — Juridik (juridisks), Hırleţ (lāpsta), Furkuliţa (dakša), Primar (mērs), Armata (armija), Prost (slikts), Oloy (eļļa).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Gagauzu valoda.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Svētais Toms

| Svētais Toms |
| --- |
| Karavadžo glezna "Neticīgais Toms", kurā redzams, kā Toms pieskaras Jēzum pēc viņa augšāmcelšanās |
| Apustulis, sludinātājs un kristiešu moceklis |
| Dzimis |
1. gadsimta sākumā Galileja,  Romas impērija (tagad  Izraēla) |
| Miris |
72. gada 21. decembrī Mailāpūra (tagad Čennaja  Indija) |
| Godā |
visā kristietībā |
| Piemiņas diena |
3. jūlijs |
| Simboli |
dvīņi, šķēps, uzstūris |
| Svētais aizbildnis |
arhitektiem |

**Svētais Toms** (dzimis 1. gadsimtā, miris 72. gada 21. decembrī) ir viens no Jēzus Kristus divpadsmit apustuļiem. Viņš bija ievērojams ar to, ka, atšķirībā no pārējiem apustuļiem, nebija klāt brīdī, kad Jēzus Kristus ieradās pie saviem mācekļiem pēc augšāmcelšanās. Līdz ar to viņš neticēja, ka Kristus ir augšāmcēlies. Pēc astoņām dienām, kad Jēzus Kristus atkal ieradās pie apustuļiem, Toms beidzot noticēja un teica "Mans Kungs un Mans Dievs!" (Jņ. 20:28). Šī notikuma dēļ viņš ir iesaukts arī par **Neticīgo Tomu**.

Origens no Aleksandrijas rakstīja, ka pēc Kristus nāves apustulis Toms devies uz Mezopotāmijas un Persijas zemēm sludināt jauno evaņģēliju, nokļuvis Indijas dienvidos (Čolas valstī), kur nogalināts.
Vēlāk Sv. Gregors no Tūras (538–594) rakstīja, ka Sv. Toms ir sākotnēji bijis apglabāts Indijā, bet tad viņa mirstīgās atliekas aizvestas uz Edesas pilsētu tagadējās Turcijas teritorijā.

## Toma evaņģēlijs

Toma evaņģēlijs ir kristiešiem strīdīgs nekanonisks dokuments, kas atrasts 1945. gadā Naghammādī Ēģiptē. Pētnieki apgalvo, ka gnosticiskais teksts sniedz apustuļa Toma liecības par Jēzus mācībām, kas nav sastopamas kanoniskajās Bībelēs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Svētais Toms.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Taksidermija

Izbāzti dzīvnieki
**Taksidermija** (no sengrieķu: *τάξις*, *táxis* — ‘sakārtojums’, *δέρμα*, *dérma* — ‘āda’) ir amatniecības nozare, kas nodarbojas ar dzīvnieku — galvenokārt zīdītāju un putnu — izbāžņu izgatavošanu. Var izbāzt arī zivis, rāpuļus un abiniekus. Dažreiz tiek izbāztas pat "himeras" — no dažādu dzīvnieku ķermeņa daļām salikti neeksistējoši radījumi. Galvenais mērķis ir piešķirt gatavam objektam dabisku izskatu. Izbāžņus parasti iegādājas muzeji un privātie kolekcionāri. Mednieki un makšķernieki nereti vēlas iemūžināt kādu īpašu trofeju. Ir gadījumi, kad saimnieki tādā veidā saglabā mīļoto mājdzīvnieku. Taksidermijas meistaru sauc par taksidermistu. Šī amata profesionāļi regulāri rīko čempionātus, kur sacenšas dažādās kategorijās.

Latvijā bagāta izbāžņu kolekcija ir apskatāma Latvijas Dabas muzejā Rīgā.

## Vēsture

Pirmo putnu izbāžņu izgatavošanas tehnikas aprakstu bija publicējis franču fiziķis un dabas zinātnieks Renē-Antuāns Feršo de Reomīrs (*René-Antoine Ferchault de Réaumur*) 1748. gadā žurnālā *Philosophical Transactions of the Royal Society*.

19. gadsimtā izbāžņi bija lielā modē. Tika publicētas vairākas pamācības taksidermistiem amatieriem, kā Montegī Brauna *Practical Taxidermy* un Džozefa H. Beti *Practical Taxidermy and Home Decoration Together with General Information for the Sportsman* (New York: Orange Judd Company, 1885). Daži ceļotāji un dabas zinātnieki, kā Pjērs Antuāns Delalands (1787—1823) un Žuls Vero (1807—1873) bija savākuši ievērojamas kolekcijas. 1831. gadā tika atvērta liela taksidermistu darbnīca *Maison Deyrolle* Parīzē, bet 1888. gadā — Rolanda Varda darbnīca Londonā. Starp slavenākajiem britu taksidermistiem jāmin Čārlzs Vatertons, kam pieder ideja veidot dzīvnieku diorāmas sākot ar 1854. gadu.

1842. gadā Amerikas Savienotajās Valstīs Fineass Teilors Barnums izstādīja savu Fidži nāru, vienu no pirmajām pazīstamajām himerām. Ap to pašu laiku amerikāņu zoologs Viljams Hornadejs strādāja par taksidermistu Nacionālajā Dabas vēstures muzejā Vašingtonā.

Latvijā 19. gadsimta beigās, 20. gadsimta sākumā ar taksidermiju nodarbojās Ferdinands Erdmans Štolls, kas toreiz bija Rīgas dabaspētnieku biedrības muzeja Ornitoloģijas nodaļas vadītājs un bija apguvis dermoplastiku Berlīnē Linneja institūtā.

## Galerija

* Diorāma "Lapsas" Zenkenbergas muzejā Frankfurtē pie Mainas
* Taksidermista darbnīca ar ziloņa izbāzeni
* Sniega leopards Vašingtonas Nacionālajā Dabas vēstures muzejā
* Arktikas palija (lašu dzimta) Tulūzas muzejā
* Pētera I dzīvnieki Kunstkamera, Sanktpēterburga
* Tasmānijas vilks Rotšilda dabas muzejā Anglijā
* Aļņa medības. Norvēģija
* Rudolfs Granbergs. Himera Skvaders. 1918
* Banfas nāra izveidota līdzīgi Barnuma Fidži nārai
* Himera grifons Kopenhāgenas muzejā

## Atsauces
# Tuneļefekts[labot | labot pirmkodu]

Elektronu kūļa atstarošanās no potenciāla barjeras un daļēja tunelēšanās caur to. Caur barjeru izgājušie elektroni redzami kā vājš plankums. Starp krītošo un atstaroto kūli novērojama interference elektronu viļņveida īpašību dēļ
**Tuneļefekts** ir elementārdaļiņas iziešana cauri potenciāla barjerai, ja tās pilnā enerģija (kura tunelēšanās laikā nemainās) ir mazāka par potenciāla barjeras augstumu. Potenciāla barjeras augstums ir "klasiskas" daļiņas (t.i., tādas, kas nepakļaujas kvantu mehānikas likumiem) minimālā enerģija, kas ļauj pārvarēt šo barjeru. Tuneļefekts klasiskajā mehānikā nav iespējams — to var izskaidrot tikai ar kvantu mehānikas metodēm. Jo vieglāka ir daļiņa un šaurāka potenciāla barjera, jo tuneļefekts ir varbūtīgāks.

Tuneļefekts ir daudzu svarīgu kodolfizikas, atomfizikas un molekulārfizikas procesu pamatā.

Makropasaulē tuneļefektu var novērot p-n pārejās, lādiņnesējiem (elektroniem vai caurumiem) tunelējot caur pārejas potenciāla barjeru. Tuneļefekts ir iespējams tikai tad, ja *p* un *n* apgabaliem ir ļoti mazas īpatnējās pretestības.

## Skatīt arī

* Tuneļdiode
# Hermipe (pavadonis)

Hermipe| Atklāšana |
| --- |
| Atklājējs/i |
zinātnieku grupa Skota Šeparda vadībā |
| Atklāšanas datums |
2001. gads |
| Orbitālie parametri |
| Epoha 2000. gada 1. janvāris |
| Lielā pusass (rādiuss) |
21 297 000 km |
| Ekscentricitāte |
0,2095 |
| Apriņķojuma periods |
633,91 d  |
| Slīpums |
150,740° pret ekliptiku  |
| Riņķo ap |
Jupiteram |
| Fiziskie parametri |
| Vidējais rādiuss |
~2 km  |
| Vidējais blīvums |
2,6 g/cm3 |
| Albedo |
0,04  |
| Redzamais spožums |
22,1 R  |

**Hermipe**, arī **Jupiters XXX** ir Jupitera pavadonis. To 2001. gadā atklāja Havaju Universitātes zinātnieku komanda, kuru vadīja Skots Šepards (*Scott S. Sheppard*). Pavadoņa pagaidu apzīmējums bija S/2001 J3. 2003. gada 8. augustā Starptautiskā Astronomijas savienība pavadonim piešķīra vārdu Hermipe. Hermipe ir tēls grieķu mitoloģijā, viena no Zeva mīļākajām.

Hermipe ir neliels pavadonis. Tā diametrs ir tikai apmēram 4 km. Pavadonis ir piederīgs Anankes grupai.

## Atsauces
# Fenoli

Fenols — vienkāršākais no fenoliem.
**Fenoli** — organiskie aromātiskie savienojumi, kuros hidroksilgrupas tieši saistītas ar aromātiskās struktūras (benzola gredzena) oglekļa atomiem. Savienojumus, kuros hidroksilgrupa saistīta ar blakus grupu oglekļa atomiem, sauc par aromātiskajiem spirtiem (benzilspirts).

## Iedalījums

Fenoli iedalās:

* vienvērtīgajos fenolos (fenols, krezols, timols, naftols),
* divvērtīgajos fenolos (pirokatehīns, rezorcīns, hidrohinons),
* vairākvērtīgajos fenolos (pirogallols, oksihidrohinons, heksaoksibenzols).

Pie fenoliem pieskaita arī savienojumus ar vairākiem benzola gredzeniem molekulā. Naftalīna hidroksilatvasinājumus sauc par naftoliem, antracēna — par antroliem, fenantrēna — par fenantroliem.

## Īpašības

Fenoliem piemīt vāju skābju īpašības, piemēram, tie var veidot sāļus - *fenolātus*.

## Izmantošana

Fenolus plaši pielieto kā izejvielu polimēru rūpniecībā, farmaceitisko preparātu, krāsvielu, antioksidantu ražošanā.
# Holivuda (Losandželosa)[labot | labot pirmkodu]

| Holivuda  |
| --- |
| Losandželosas pilsētas daļa |
| *Hollywood* |
|  |
| Holivudas zīme |
| HolivudaRādīt kartē "ASV"HolivudaRādīt kartē "Kalifornija" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Amerikas Savienotās Valstis |
| Štats |  Kalifornija |
| Apgabals |
Losandželosas apgabals |
| Platība |
|  • Kopējā |
9,1 km2 |
| Augstums |
108 m |
| Iedzīvotāji
(2015) |
|  • kopā |
210 511 |
|  • blīvums |
9 394,4/km² |
| Laika josla |
PST (UTC-8) |
| Pasta indekss | 27606 |
| Mājaslapa | www.hollywood.com |
|  **Holivuda Vikikrātuvē** |

**Holivuda** (angļu: *Hollywood* — ‘akmeņozolu mežs’) ir Losandželosas pilsētas rajons Kalifornijas štatā, ASV. Holivuda ir pazīstama visā pasaulē kā ASV filmindustrijas centrs un nereti tiek lietots kā apzīmējums visām ASV tapušajām filmām.

Holivudas pakalnā, kas paceļas virs pilsētas, atrodas slavenais uzraksts *HOLLYWOOD*, kas tika izveidots 1923. gadā kā *HOLLYWOODLAND*, lai reklamētu nekustamā īpašuma pārdošanu. 1949. gadā tika izlemts noņemt uzraksta beigu daļu "LAND" sakarā ar tā nestabilo konstrukciju. 1978. gadā uzraksts tika pilnībā atjaunots. Pašreizējais 9 balto burtu uzraksts ir 15 metrus augsts un 137 metrus garš.

## Vēsture

Holivudas kā filmindustrijas centra pirmsākumi ir meklējami 1911. gadā, kad šeit pirmā filmu studiju izveidoja *David Horsley's Nestor Company*. Tajā pašā gadā uz Holivudu no Ņujorkas pārvācās 15 citas ar filmindustriju saistītas komānijas. Kā iemesls tam bija ilgāks dienas garums, labāks klimats, kā arī negatīvais kompānijas *Motion Picture Patents* spiediens, kas izpaudās kā augstas samaksas par licenšu iegūšanu un lielas sodanaudas par neiestāšanos kompānijas biedru rindās. Mūsdienās lielākās filmu studijas Holivudā ir *Universal Pictures* un *Warner Bros.*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Holivuda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)