Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 1128. gads[labot | labot pirmkodu]

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 11. gadsimts
* **12. gadsimts 13. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1110 – 1119
* **1120 – 1129 1130 – 1139
 |
| **Gadi:** | * 1125
* 1126
* 1127
* **1128 1129
* 1130
* 1131
 |

1128. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 1128 *MCXXVIII* |
| Ab urbe condita | 1881 |
| Armēņu kalendārs | 577 ԹՎ ՇՀԷ |
| Asīriešu kalendārs | 5878 |
| Bahāju kalendārs | −716 — −715 |
| Bengāliešu kalendārs | 535 |
| Berberu kalendārs | 2078 |
| Budistu kalendārs | 1672 |
| Birmiešu kalendārs | 490 |
| Bizantiešu kalendārs | 6636—6637 |
| Ķīniešu kalendārs | 丁未年 (Uguns kaza) 3824 vai 3764     *— līdz —* 戊申年 (Zemes pērtiķis) 3825 vai 3765 |
| Koptu kalendārs | 844—845 |
| Etiopu kalendārs | 1120—1121 |
| Ebreju kalendārs | 4888—4889 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1184—1185 |
|  - *Shaka Samvat* | 1050—1051 |
|  - *Kali Juga* | 4229—4230 |
| Holocēna kalendārs | 11128 |
| Igbo kalendārs | 128—129 |
| Irānas kalendārs | 506—507 |
| Islāma kalendārs | 521—523 |
| Jūlija kalendārs | 1128 *MCXXVIII* |
| Korejas kalendārs | 3461 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**1128. gads** (MCXXVIII) bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

* 10. jūnijs — Ūzedomā augstmaņu tikšanās laikā pieņēma lēmumu par Pomerānijas pāriešanu kristietībā.
* 24. jūnijs — Portugāle *de facto* ieguva neatkarību.

### Nezināms datums

* Dibināta Zviedrijas pilsēta Linšēpinga.
* Dāvids Vseslavičs kļuva par Kijivas lielkņazu.
* Romas Katoļu baznīca oficiāli apstiprināja Templiešu ordeņa pastāvēšanu.

## Dzimuši

## Miruši

* Rogvolods Vseslavičs, Kijivas lielkņazs
# Baltkrievijas ģenerālapgabals

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| Генеральная акруга Беларусь* *Generalbezirk Weißruthenien* Baltkrievijas ģenerālapgabals** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1941 – 1944** |  → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| Location of Baltkrievijas ģenerālapgabalsBaltkrievijas ģenerālapgabals Ostlandes kartē (brūnā krāsā). |
| **Pārvaldes centrs** | Minska |
| **Valoda(s)** | baltkrievu, vācu |
| **Reliģija** | katoļticība, pareizticība |
| **Valdība** | civilā pārvalde |
| **Generalkommissar** |
|  - 1941—1943 | Vilhelms Kube |
|  - 1943—1944 | Kurts fon Gottbergs |
| **Vēsturiskais laikmets** | Otrais pasaules karš
 |
|  - Ģenerālapgabala izveidošana | 1941. gada 1. septembris |
|  - Dibināta | 1941 |
|  - Likvidēta | 1944 |
|  - Ģenerālapgabala izveidošana | 1944. gada jūnijs |
| **Nauda** | reihsmarka |

 |

Baltkrievijas ģenerālapgabals Ostlandes kartē (brūnā krāsā).
**Baltkrievijas ģenerālapgabals** (vācu: *Generalbezirk Weißruthenien*, baltkrievu: *Гэнэральная акруга Беларусь*) bija nacistiskās Vācijas izveidota militārās un civilās pārvaldes struktūra Baltkrievijas PSR un okupētās Polijas teritorijā. Tas ietilpa Ostlandes reihskomisariātā, kas pastāvēja no 1941. gada 1. septembra līdz 1944. gada jūnijam. Galvaspilsēta bija Minska, Baltkrievijas ģenerālkomisārs bija Vilhelms Kube (*Wilhelm Kube*), pēc viņa nogalināšanas no 1943. gada 27. septembra Kurts fon Gottbergs (*Curt von Gottberg*).

## Teritorija

Baltkrievijas ģenerālapgabals sastāvēja no diviem pamatapgabaliem (*Hauptgebiet*), kuros ietilpa 11 apgabali (*Kreisgebiet*):

* Baranoviču pamatapgabals (*Hauptgebiet Baranowitschi*):

1. *Baranowitschi* (Baranoviču apgabals)
2. *Hanzewitze* (Hancaviču apgabals)
3. *Lida* (Ļidas apgabals)
4. *Nowogrodek* (Navahrudakas apgabals)
5. *Slonim* (Sloņimas apgabals)

* Minskas pamatapgabals (*Hauptgebiet Minsk*):

1. *Barisau* (Barisavas apgabals)
2. *Glubokoje* (Glubokojes apgabals)
3. *Minsk-Stadt* (Minskas pilsēta)
4. *Minsk-Land* (Minskas apgabals)
5. *Sluzk* (Sluckas apgabals)
6. *Wilejka* (Viļeikas apgabals)‎

1944. gada februārī Baltkrievijas ģenerālapgabalā iekļāva Brestas, Kobrinas un Pinskas apgabalus no likvidētā Ukrainas reihskomisariāta Volīnijas-Podolijas ģenerālapgabala (*Generalbezirk Wolhynien-Podolien*).

## Skatīt arī

* Igaunijas ģenerālapgabals
* Latvijas ģenerālapgabals
* Lietuvas ģenerālapgabals

## Ārējās saites

* Territoriale Veränderungen in Deutschland und deutsch verwalteten Gebieten 1874 — 1945: Rolf Jehke, Herdecke
# Krievu-poļu karš (1792)

1792. gada poļu-krievu karš
**1792. gada poļu-krievu karš** jeb **Karš Konstitūcijas aizsardzībai** bija karš starp Krievijas Impēriju un Polijas-Lietuvas kopvalsti, kas izcēlās Polijas pirmās dalīšanas un Krievijas nepiekrišanas dēļ Polijas-Lietuvas kopvalsts ieviestajai 3. maija konstitūcijai.

Staņislavs Augusts Poņatovskis armijas ģenerāļa formā
Konstitūcija, kas 1791. gada 3. maijā tika pasludināta Varšavas Seimā, izraisīja lielu neapmierinātību Polijas magnātu vidū, jo tā izšķiroši nostiprināja centrālo varu valstī. Krievijas ķeizariene Katrīna II paziņoja, ka viņa ne par ko nepiekritīs "šim jaunajam lietu stāvoklim". Neapmierinātie magnāti ar Krievijas atbalstu izsludināja Targovicas konfederāciju, lai cīnītos pret Polijas karali Staņislavu Augustu. Polijas karalis tos pasludināja par nemierniekiem.

Neskatoties uz to, ka Polijas armija varēja veiksmīgi pretoties agresoriem, Polijas karalis Staņislavs Augusts zaudēja vēlmi cīnīties un nostājās Torgovicas konfederācijas pusē. Staņislavs Augusts bija spiests pakļauties konfederātu prasībām un noslēgt pamieru ar krieviem. Grodņā tika sasaukts seims, kas pasludināja iepriekšējās konstitūcijas atjaunošanu. Varšavu un vairākas citas pilsētas okupēja krievu garnizoni. Polijas armija tika reformēta pēc krievu parauga, un daudzas tās vienības tika izformētas.

Tas paātrināja Polijas otro sadalīšanu (1793. gada 21. janvārī), pēc kuras Polijas-Lietuvas kopvalsts teritorija un iedzīvotāju skaits samazinājās līdz vienai trešdaļai no tās teritorijas un iedzīvotāju skaita pirms pirmās sadalīšanas 1772. gadā. Turklāt tās neatkarība tika ievērojami ierobežota.

Šī kara rezultātā labā krasta Ukraina, izņemot Volīnijas rietumu daļu, kļuva par Krievijas Impērijas sastāvdaļu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Krievu-poļu karš.
# Horizonts

Saule noriet aiz horizonta (datorgrafika)
**Horizonts** (grieķu: *ορίζον*, *orizon* — ‘norobežojošs’) jeb **apvārsnis** ir vizuāli šķietama līnija, kur it kā debesis satiek Zemi. Horizonts norobežo novērotājam redzamo Zemes daļu. Atrodoties vienā līmenī ar horizonta līmeni, cilvēks var saskatīt priekšmetus un dabu aptuveni 5 km attālumā. Tiklīdz pakāpjas augstāk, piemēram, pakalnā, tornī, uz ēkas jumta un tā tālāk, tad ir iespējams saskatīt priekšmetus daudz tālāk.
# Hemptonkortas pils[labot | labot pirmkodu]

| Hemptonkortas pils |
| --- |
| *Hampton Court Palace* |
|  |
| Hemptonkortas pilsRādīt kartē "Lielā Londona"Hemptonkortas pilsRādīt kartē "Apvienotā Karaliste"Hemptonkortas pilsRādīt kartē "Eiropa" |
| Vispārīga informācija |
| Arhitektūras stils |
Tjudoru arhitektūra, baroks |
| Atrašanās vieta |  Ričmonda pie Temzas, Londona, Lielbritānija |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Pamatakmens |
1514. gads |

Hemptonkortas pils
**Hemptonkortas pils** (angļu: *Hampton Court Palace*) ir 16. gadsimta Anglijas karalim piederošs pils ansamblis, kas atrodas Londonas dienvidrietumu pievārtē Temzas upes kreisajā krastā.

Pils izbūve sākta 1514. gadā kardināla un karaļa Henrija VIII galvenā ministra Tomasa Volsija (*Thomas Wolsey*) vajadzībām. 1529. gadā Volsijs krita nežēlastībā un pils kļuva par Henrija VIII iemīļotu uzturēšanās vietu. Henrijs VIII pili krietni paplašināja. 17. gadsimtā karalis Viljams III pili vēl vairāk pārbūvēja un rezultātā tā ir divu dažādu stilu — Tjudoru arhitektūras un baroka sajaukums. Karalis Džordžs II bija pēdējais monarhs, kura rezidence bija Hemptonkortas pils. Mūsdienās pils ir atvērta apmeklētājiem.

## Attēlu galerija

*
*
*
*
*
*

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hemptonkortas pils.
* Oficiālā tīmekļa vietne

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Abhāzijas prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **Abhāzijas prezidenti**, kopš 1994. gada, kad tika izveidots šis amats. Abhāzija ir starptautiski neatzīta valsts, kas *de iure* ir Gruzijas sastāvdaļa. Savu neatkarību no Gruzijas tā pasludināja 1992. gadā.

## Uzskaitījums

### Abhāzijas Republika (1992 — mūsdienas)

   Vienotā Abhāzija
   Aitaira
   Abhāzijas Nacionālās vienotības forums
   Bez partijas / Neatkarīgais

| # | Portrets | Vārds, uzvārds (Dzimis — miris) | Pilnvaru termiņš | Politiskā partija/piederība | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **1.** |  | **Vladislavs ArdzinbaВладислав Арӡынба* (1945–2010) | 1994. gada 26. novembris — 2005. gada 12. februāris | Neatkarīgais |  |
|  | **2.** |  | **Sergejs BagapšsСергеи Багаҧшь* (1949–2011) | 2005. gada 12. februāris — 2011. gada 29. maijs (miris esot amatā) | Vienotā Abhāzija |  |
|  | **3.** |  | **Aleksandrs AnkvabsАлеқсандр Анқәаб* (1952) | 2011. gada 29. maijs — 26. septembris | Aitaira | *Pagaidu prezidents* |
| 2011. gada 26. septembris — 2014. gada 1. jūnijs (atstājis amatu) |  |
|  | — |  | Valērijs Bganba *Валери Бганба* (1953) | 2014. gada 1. jūnijs — 25. septembris | Neatkarīgais | *Pagaidu prezidents* |
|  | **4.** |  | **Rauls KadžimbaРауль Ҳаџьымба* (1958) | 2014. gada 25. septembris — 2020. gada 13. janvāris | Abhāzijas Nacionālās vienotības forums |  |
|  | — |  | Valērijs Bganba *Валери Бганба* (1953) | 2020. gada 13. janvāris — 23. aprīlis | Neatkarīgais | *Pagaidu prezidents* |
|  | **5.** |  | **Aslans BžanijaАслан Бжьаниа* (1963) | 2020. gada 23. aprīlis — 2024. gada 19. novembris | Neatkarīgais | *atkāpies no amata* |
|  | **6.** |  | **Badra GunbaБадра Гәынба* (1981) | 2024. gada 19. novembris — 2025. gada 2. aprīlis | Neatkarīgais | *Pagaidu prezidents* |
| 2025. gada 2. aprīlis — *pašlaik* |  |
# Eiropas Komisijas prezidenti[labot | labot pirmkodu]

**Eiropas Komisijas prezidenti** (agrāk **Eiropas Kopienu Komisijas prezidenti** ) ir Eiropas Komisijas vadītāji, kurus apstiprina Eiropas Parlaments.

## Uzskaitījums

| # | Attēls | Vārds (dzimis-miris) | Valsts | Amatā no | Amatā līdz | Pārstāvētā partija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  | Valters Halšteins (1901–1982) |  Rietumvācija | 1958. gada 1. janvāris | 1967. gada 30. jūnijs | Kristīgi demokrātiskā partija |
| 2 |  | Žans Rejs (1902–1983) |  Beļģija | 1967. gada 2. jūlijs | 1970. gada 1. jūlijs | Liberāldemokrātiskā partija |
| 3 |  | Franko Marija Malfati (1927–1991) |  Itālija | 1970. gada 2. jūlijs | 1972. gada 1. marts | Kristīgi demokrātiskā partija |
| 4 |  | Siko Mansholts (1908–1995) |  Nīderlande | 1972. gada 22. marts | 1973. gada 5. janvāris | Sociālistu partija |
| 5 |  | Franks Ksavjērs Ortoli (1925–2007) |  Francija | 1973. gada 6. janvāris | 1977. gada 5. janvāris | Kristīgi demokrātiskā partija |
| 6 |  | Rojs Dženkinss (1920–2003) |  Lielbritānija | 1977. gada 6. janvāris | 1981. gada 19. janvāris | Sociālistu partija |
| 7 |  | Gastons Torns (1928–2007) |  Luksemburga | 1981.gada 20. janvāris | 1985. gada 6. janvāris | Liberāldemokrāti |
| 8 |  | Žaks Delors (1925—2023) |  Francija | 1985. gada 7. janvāris | 1995. gada 24. janvāris | Eiropas Sociālistu partija |
| 9 |  | Žaks Santērs (1937) |  Luksemburga | 1995. gada 25. janvāris | 1999. gada 15. marts | Eiropas Tautas partija |
| – |  | Manuels Marīns (1949–2017) |  Spānija | 1999. gada 15. marts | 1999.gada 17. septembris | Eiropas Sociālistu partija |
| 10 |  | Romāno Prodi (1939) |  Itālija | 1999. gada 17. septembris | 2004. gada 22. novembris | Liberāldemokrāti |
| 11 |  | Žuze Manuels Barozu (1956) |  Portugāle | 2004. gada 22. novembris | 2014. gada 1. novembris | Eiropas Tautas partija |
| 12 |  | Žans Klods Junkers (1954) |  Luksemburga | 2014. gada 1. novembris | 2019. gada 30. novembris | Eiropas Tautas partija |
| 13 |  | Urzula fon der Leiena (1958) |  Vācija | 2019. gada 1. decembris | pašlaik | Eiropas Tautas partija |

## Atsauces
# Izliekums

Ģeometriski *kāda punkta* izliekumu var interpetēt ar riņķa līnijas palīdzību- izliekuma vērtība ir apgrieztā rādiusa vērtība WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 , kur šī rādiusa riņķa līnija vislabāk apraksta funkcijas izliekumu šajā punktā.
**Izliekums** vai **kurvatūra** ir kāda no vairākām idejām ģeometrijā, kas intuitīvi apraksta cik lielā mērā līkne atšķiras no taisnes divās dimensijās vai kas apraksta virsmas atšķiršanos no plaknes trijās dimensijās.

Līknēm kanoniskais piemērs ir riņķa līnija, kuras izliekums ir rādiusa apgrieztā vērtība WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 . Mazākiem apļiem ir lielāks izliekums- tie vairāk atšķiras no taisnes nekā apļi ar lielāku rādiusu. Vispārīgāk, ja kāds punkts ir daļa no atvasināmas līknes, tad *šī punkta* izliekums ir vienāds ar tā riņķa izliekumu, kas vislabāk aptuveno izliekumu šajā punktā. Izliekums taisnei ir nulle. Izliekums parasti ir izteikts kā reāls skaitlis.

Priekš virsmām (vai, vispārīgāk, vēl augstāku dimensiju ķermeņiem), kuri atrodas Eiklīda telpā (3 vai vairāk dimensijās), izliekuma jēdziens ir vēl sarežģītāks, jo tas ir atkarīgs no virziena (kurus punktus uzskata par kaimiņiem). Šīs noved pie jēdzieniem maksimālais izliekums, minimālais izliekums un vidējais izliekums.

## Līknes plaknē

Intuitīvi, izliekums apraksta cik ļoti līknes virziens mainās veicot nelielu distanci (piemēram, rad/m), tas ir mērs momentānai virziena maiņai. Citiem vārdiem, izliekums mēra cik ātri vienības tangensa vektors rotē kādā punktā P. Matemātiski var pierādīt, ka šī momentānā vienības tangensa vektora rotācija ir izliekums.

Izliekuma skaidrojums kā atvasinājums vienības tangensa vektoram visticamāk ir mazāk intuitīvs par oscilējošu riņķa līniju, kura izliekums sakrīt ar izliekumu kādā punktā. Tomēr vieglāk iegūt formulas izliekuma aprēķinam caur atvasinājumu tangensam.

### Parabolas piemērs

Taisnes krāsa norāda vai funkcija ir ieliekta, izliekta vai nedz viena nedz otra. Zilā krāsa norāda ieliektus punktus, zaļā izliektus punktus.
Funkcijas otrais atvasinājums var iedot ideju kā grafika izliekums izskatīsies, bet izliekums ir atkarīgs arī no kā cita. Piemēram, vienkāršai parabolai WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 otrais atvasinājums ir konstants visiem punktiem WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 , taču izliekums nebūs konstants caur visu līkni, jo katrā parabolas punktā ir nepieciešams cita rādiusa riņķa līnija, lai tas labāk aprakstītu izliekumu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Izliekums.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Kenedija Kosmosa centrs

| Kenedija Kosmosa centrs |
| --- |
| *Kennedy Space Center* |
|

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

|  |
| --- |
|  |

|  |
| --- |
|  |

 |

 |
| Kenedija Kosmosa centrsRādīt kartē "ASV"Kenedija Kosmosa centrsRādīt kartē "Florida" |
| Vispārīga informācija |
| Tips |
kosmodroms |
| Atrašanās vieta |  ASV, Florida |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Būvniecības sākums |
1962 |
| Īpašnieks |
NASA |
| Tīmekļa vietne |
| www.nasa.gov |

**Džona Kenedija Kosmosa centrs** (angļu: *John F. Kennedy Space Center*, **KSC**) ir ASV kosmodroms uz Meritas salā pie Kanaverala zemesraga Floridā. Kosmodroms atrodas NASA pārziņā pilotējamo programmu realizēšanai.

Kenedija kosmiskajā centrā visi pilotējamie kosmosa kuģu starti notiek no Starta kompleksa 39. Citi kosmisko aparātu starti notiek no blakus atrodošās Kanaverala raga Kosmosa spēku stacijas, kas ir ASV Gaisa Spēku pārziņā.

## Vēsture

Sakarā ar ASV Mēness programmas izsludināšanu bija nepieciešams būvēt jaunas starta būves. 1962. gadā blakus Kanavarala zemesragam šiem nolūkiem tika izvēlēta Meritas sala. Sākotnēji tas tika nosaukts par Starta operāciju centru (*Launch Operations Center*). 1963. gadā pēc ASV prezidenta Džona Kenedija slepkavības centrs tika pārdēvēts viņa vārdā.

Meritas sala un Kenedija kosmiskais centrs (baltā krāsā)
Kenedija kosmiskajā centrā tika realizētas pilotējamo kosmosa kuģu palaišanas:

* Mercury,
* Gemini,
* Apollo,
* Space Shuttle.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kenedija Kosmosa centrs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Kenedija kosmiskā centra mājas lapa
* Starta komplekss 39A (Google Maps)
* Nesēju montāžas korpuss (Google Maps)
# Vikikrātuve[labot | labot pirmkodu]

| Vikikrātuve |
| --- |
|  |
|  |
| Pamatinformācija |
| Lapas veids | Multimediju krātuve |
| Īpašnieks | Wikimedia Foundation |
| Izveidotāji | Wikimedia kopiena |
| Darbību uzsāka | 2004. gada 7. septembrī |
| Valodas | daudzvalodu |
| Komerciāla | Nē |
| Reģistrācija | Iespējama |
| Mājaslapa | Sākumlapa latviešu valodā |

**Vikikrātuve** (arī *Commons*, *Wikimedia Commons*) ir brīvi pieejamu attēlu, skaņu failu un citu multivides failu krātuve. Tas ir *Wikimedia Foundation* projekts un šajā krātuvē augšuplādētie faili, tieši tāpat kā lokāli augšupielādēti faili, ir izmantojami visos *Wikimedia* projektos, ieskaitot visu valodu Vikipēdijas, *Wikibooks* un *Wikinews*.

Šādas centrālas failu krātuves izveidošanas pamatojums bija vēlme samazināt darbu dublēšanos starp *Wikimedia* projektiem un dažādu valodu versijām, lai nebūtu viens un tas pats fails jāaugšupielādē katrā serverī atsevišķi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuves sākumlapa latviešu valodā
# Operete

**Operete** (no itāļu: *operetta* — 'mazā opera') ir muzikāli dramatisks sacerējums, kurā vokāli un instrumentāli numuri mijas ar dejām un runātiem dialogiem.

Operetes pirmsākumi meklējami muzikāli komiskajās izrādēs 16. gadsimtā, bet kā patstāvīgs žanrs tā izveidojās 19. gadsimta otrajā pusē Žaka Ofenbaha un Johana Štrausa (dēla) darbos. Plašu popularitāti iemantoja Franca Lehāra "Jautrā atraitne" un "Čigānu mīla", Imres Kalmana "Silva", "Marica", Johana Štrausa "Sikspārnis", "Čigānu barons", E. Īgenberga "Annele", Imanta Kalniņa "No saldenās pudeles" u.c.

J. Štrausa "Sikspārni" pirmo reizi uzveda 1874. gadā. Darbības centrā ir spoža masku balle un tajā radušies pārpratumi. Krāšņās dekorācijas balles skatā kontrastē ar cietuma ainu. Ar savu melodisko mūziku operete "Sikspārnis" kļuva par paraugu visām citām operetēm.

## Skatīt arī

* Valsts Rīgas Operetes teātris

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Operete.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Ebreju enciklopēdijas Austrumeiropā raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# 1209. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 12. gadsimts
* **13. gadsimts 14. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1190 – 1199
* **1200 – 1209 1210 – 1219
 |
| **Gadi:** | * 1206
* 1207
* 1208
* **1209 1210
* 1211
* 1212
 |

1209. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 1209 *MCCIX* |
| Ab urbe condita | 1962 |
| Armēņu kalendārs | 658 ԹՎ ՈԾԸ |
| Asīriešu kalendārs | 5959 |
| Bahāju kalendārs | −635 — −634 |
| Bengāliešu kalendārs | 616 |
| Berberu kalendārs | 2159 |
| Budistu kalendārs | 1753 |
| Birmiešu kalendārs | 571 |
| Bizantiešu kalendārs | 6717—6718 |
| Ķīniešu kalendārs | 戊辰年 (Zemes drakons) 3905 vai 3845     *— līdz —* 己巳年 (Zemes čūska) 3906 vai 3846 |
| Koptu kalendārs | 925—926 |
| Etiopu kalendārs | 1201—1202 |
| Ebreju kalendārs | 4969—4970 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1265—1266 |
|  - *Shaka Samvat* | 1131—1132 |
|  - *Kali Juga* | 4310—4311 |
| Holocēna kalendārs | 11209 |
| Igbo kalendārs | 209—210 |
| Irānas kalendārs | 587—588 |
| Islāma kalendārs | 605—606 |
| Jūlija kalendārs | 1209 *MCCIX* |
| Korejas kalendārs | 3542 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**1209. gads** (MCCIX) bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums

* Tika dibināta Kembridžas Universitāte.
* Tika izveidots Franciskāņu ordenis.
* Rudenī pēc bīskapa Alberta iniciatīvas krustneši devās karagājienā uz Jersiku.
* Gada beigās zobenbrāļi devās otrajā karagājienā uz Ugauniju.

## Dzimuši

* 5. janvāris — Korvolas Ričards, vācu karalis (miris 1272. gadā)

## Miruši

* Nizāmī Gendževī — persiešu dzejnieks
# Abhāzijas un Dienvidosetijas tiesiskais statuss

**Abhāzijas un Dienvidosetijas starptautiskā atzīšana** notiek kopš 2008. gada 28. augusta, kad Krievijas Federācija kā 1. valsts atzina Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību no Gruzijas. Abhāzijas neatkarību ir atzinušas tikai 10 ANO valstis, 3 ANO neietilpstošās valstis, kā arī 3 autonomijas, bet Dienvidosetijas neatkarību ir atzinušas tikai 9 ANO valstis, 3 ANO neietilpstošās valstis, kā arī 3 autonomijas. Pārējās valstis šīs teritorijas uzskata par Gruzijas neatņemamu sastāvdaļu. Savukārt, Gruzija neatzīst Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību, jo uzskata, ka abas neatzītās teritorijas ir Krievijas okupēta teritorija. Abhāzija un Dienvidosetija atzīst viena otras neatkarību.

## Valstis, kas atzīst Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību

Pasaules viedoklis par Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību
  Abhāzija un Dienvidosetija
  Valstis, kas atzīst Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību
  Valstis, kas gatavojas atzīt Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību[*nepieciešama atsauce*]
  Valstis, kas vēlāk atzīs Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību[*nepieciešama atsauce*]
  Valstis, kurās ir nepieciešamas sarunas par neatkarības atzīšanu[*nepieciešama atsauce*]
  Valstis, kas neatzīst Abhāzijas un Dienvidosetijas neatkarību
  Valstis, kas nav paudušas savu nostāju
### Apvienotās Nāciju Organizācijas (ANO) valstis

| Nr.p.k. | Valsts | Datums, kad atzina Abhāziju | Datums, kad atzina Dienvidosetiju |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Krievijas Federācija | 2008. gada 26. augusts | 2008. gada 26. augusts |
| 2 |  Nikaragva | 2008. gada 5. septembris | 2008. gada 5. septembris |
| 3 |  Venecuēla | 2009. gada 10. septembris | 2009. gada 10. septembris |
| 4 |  Nauru | 2009. gada 15. decembris | 2009. gada 16. decembris |
| 5 |  Vanuatu | 2011. gada 23. maijs | - |
| 6 |  Tuvalu | 2011. gada 18. septembris | 2011. gada 19. septembris |
| 7 |  Kiribati | 2012. gadā (datums nav zināms)[*nepieciešama atsauce*] | 2012. gadā (datums nav zināms)[*nepieciešama atsauce*] |
| 8 |  Sanmarīno | 2012. gadā 25. februāris[*nepieciešama atsauce*] | 2012. gadā 25. februāris[*nepieciešama atsauce*] |
| 9 |  Fidži | 2012. gadā 25. februāris[*nepieciešama atsauce*] | 2012. gadā 25. februāris[*nepieciešama atsauce*] |
| 10 |  Ekvadora | 2012. gadā 25. februāris[*nepieciešama atsauce*] | 2012. gadā 25. februāris[*nepieciešama atsauce*] |

### Apvienoto Nāciju organizācijā (ANO) neietilpstošās valstis

| Nr.p.k. | Valsts (-is) | Datums, kad atzina Abhāziju | Datums, kad atzina Dienvidosetiju |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Abhāzija | - | 2006. gada 17. novembris |
| 2 |  Dienvidosetija | 2006. gada 17. novembris | - |
| 3 |  Piedņestras Moldāvu Republika | 2006. gada 17. novembris | 2006. gada 17. novembris |
| 4 |  Kalnu Karabaha | 2006. gada 17. novembris | 2006. gada 17. novembris |
| 5 |  Rietumsahāra | - | 2010. gada 30. oktobris (*de facto*)[*nepieciešama atsauce*] |

## Piezīmes un atsauces

### Piezīmes

### Atsauces