# 19. gadsimts[labot | labot pirmkodu]

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 18. gadsimts
* **19. gadsimts 20. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1800 • 1810 • 1820 • 1830 • 1840 1850 • 1860 • 1870 • 1880 • 1890
 |
| **Gadi:** | * 1801 1802 1803 1804 1805 1806 1807 1808 1809 1810 1811 1812 1813 1814 1815 1816 1817 1818 1819 1820 1821 1822 1823 1824 1825 1826 1827 1828 1829 1830 1831 1832 1833 1834 1835 1836 1837 1838 1839 1840 1841 1842 1843 1844 1845 1846 1847 1848 1849 1850 1851 1852 1853 1854 1855 1856 1857 1858 1859 1860 1861 1862 1863 1864 1865 1866 1867 1868 1869 1870 1871 1872 1873 1874 1875 1876 1877 1878 1879 1880 1881 1882 1883 1884 1885 1886 1887 1888 1889 1890 1891 1892 1893 1894 1895 1896 1897 1898 1899 1900
 |

Pasaules politiskā karte pēc Napoleona sakāves 1815. gadā
Pasaules politiskā karte 1860. gadā
Pasaules politiskā karte pēc Vācijas Impērijas izveides 1871. gadā
**19. gadsimts** ir gadsimts, kas ilga no 1801. līdz 1900. gadam. Šis gadsimts iezīmēja lielu impēriju — spāņu, portugāļu, ķīniešu, Svētā Romas un Mogulu impēriju sabrukumu. Tas ļāva ietekmi iegūt Britu un Vācijas Impērijai, kā arī Amerikas Savienotajām valstīm, mudinot uz militāriem konfliktiem, bet attīstot arī zinātni un izpēti.
Pēc Francijas Pirmā impērijas un Napoleona sakāves, Britu impērija kļuva par pasaules vadošo spēku, kas kontrolēja vienu ceturto daļu no pasaules iedzīvotājiem un vienu piekto daļu no kopējās zemes platības. 19. gadsimts bija izgudrojumu un atklājumu, ievērojami attīstījās matemātika, fizika, ķīmija, bioloģija, elektroenerģijas ražošana un metalurģija, tas lika pamatus tehnoloģiskajai attīstībai 20. gadsimtā. Rūpnieciskā revolūcija aizsākās Eiropā. Viktorijas laikmetā bija populāri nodarbināt bērnus fabrikās un raktuvēs.

Sasniegumi medicīnā un cilvēka anatomijā, kā arī slimību profilakse sekmēja iedzīvotāju skaita pieaugumu rietumu pasaulē. 19. gadsimtā Eiropā divkāršojās iedzīvotāju skaits — no 200 miljoniem līdz 400 miljoniem. Šajā gadsimtā vairākās pilsētās visā pasaulē iedzīvotāju skaits pārsniedza miljonu. Londonā kļuva par pasaules lielāko pilsētu. Tās iedzīvotāju skaits palielinājās no 1 miljona 1800. gadā līdz 6,7 miljoniem gadsimta beigās.

Visā pasaulē tika ierobežota verdzība. 1834. gadā verdzību atcēla Lielbritānijā, 1865. gadā — ASV, 1888. gadā — Brazīlijā. 1848. gadā Austrijā un 1861. gadā Krievijā tika atcelta dzimtbūšana.

## Laikmeti 19. gadsimtā

* Rūpnieciskā revolūcija un Eiropas imperiālisms
* Viktorijas ēra Lielbritānijā
* Burbonu restaurācija, Jūlija monarhija, Francijas Otrā Republika un Francijas Trešā republika Francijā
* *Belle Époque* Eiropā
* Edo periods, Meidži periods Japānā
* Cjinu dinastija Ķīnā
* Tanzimats, Osmaņu impērijas Pirmā konstitucionālā ēra

## 19. gadsimta notikumi pasaulē

### 1800—1809

Pasaules karte 1897. gadā Britu impērijas īpašumi 19. gadsimtā (rozā krāsā)
* 1800: Otrās Lielās atmodas sākums ASV.
* 1801:
	+ Anglijas un Īrijas karalistes apvienojas, izveidojot Apvienoto Karalisti.
	+ Tomass Džefersons tiek ievēlēts par ASV prezidentu.
	+ Randžits Sings tiek kronēts par Sikhu impērijas valdnieku.
* 1801—1815: kari starp Francijai un Osmaņu impērijai pakļautajām zemēm (Alžīriju, Tripolitāniju) Ziemeļāfrikā.
* 1803:
	+ ASV no Francijas iegādājas Luiziānu. Ar šo sākas ASV paplašināšanās rietumu virzienā uz Kluso okeānu.
	+ Izcēlās karš starp Britu un Franču impērijām, tiek uzskatīts, ka tā aizsākās Napoleona kari.
* 1804:
	+ Haiti iegūst neatkarību no Francijas, tā kļūstot par pirmo melnādaino neatkarīgo valsti pasaulē.
	+ tiek nodibināta Austrijas Impērija.
	+ Napoleons Bonaparts tiek kronēts par Francijas imperatoru.
* 1804—1810: Nigērijā notiek Fulani karš.
* 1804—1815: Serbijā notiek sacelšanās pret Osmaņu varu.
* 1805:
	+ notiek Trafalgaras kauja, par jūru un okeānu pārvaldnieci kļūst Britu impērija, nomainot Spāņu un Franču impērijas. Šis ir būtisks pagrieziens Britu impērijas varai pār lielāko daļu pasaules.
	+ Napoleona karspēks uzvar Austrijas un Krievijas armiju Austerlicas kaujā.
* 1805—1848: Muhameds Alī modernizē Ēģipti.
* 1806: beidza pastāvēt Svētā Romas impērija.
* 1807: Lielbritānijā paziņo vergu tirdzniecību par pretlikumīgu.
* 1808-1809: Krievijas Impērija iekaroja Somiju, Somijas karš.

### 1810—1819

* 1810:
	+ tiek dibināta Berlīnes Universitāte. Starp tās studentiem un mācībspēkiem ir Kārlis Markss, Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis un Oto fon Bismarks.
	+ ar *Grito de Dolores* sākas Meksikas neatkarības karš.
* 1810—1820: lielākā daļa Latīņamerikas kolonijas iegūst neatkarīgu no Spānijas un Portugāles impērijām, pēc Latīņamerikas neatkarības kariem.
* 1812: Francijas iebrukums Krievijā kļūst par pagrieziena punktu Napoleona karos.
* 1812—1815: Britu—amerikāņu karš.
* 1813—1907: Britu un Krievijas Impērijas cīnās par ietekmi Centrālāzijā.
* 1814—1816: Angļu—nepāliešu karš starp Nepālu (Gurkhu impēriju) un Britu impēriju.

Vaterlo kauja — Napoleona Bonaparta pēdējā kauja
* 1815:
	+ Vīnes kongresa rezultātā notiek izmaiņas Eiropas politiskajā kartē.
	+ ar Napoleona sakāvi Vaterlo kaujā noslēdzās Napoleona kari.
* 1816: gads bez vasaras: Neparasts aukstums visā Ziemeļu puslodē, ko iespējams izraisīja 1815. gada Tamboras vulkāna izvirdums 1815. gada aprīlī.
* 1817: Serbija iegūst *de facto* neatkarību no Osmaņu impērijas (*de jure* no 1867. gada).
* 1819: tiek dibināta Singapūra.

### 1820—1829

* 1820: ASV atbrīvotie vergi, kuri izlēmuši repatriēties uz Āfriku, dibina Libērijas Republiku.
* 1821:
	+ Meksika iegūst neatkarību no Spānijas.
	+ Peru iegūst neatkarību no Spānijas.
* 1821—1830: Grieķija kļūst par pirmo valsti, kas oficiāli iegūst neatkarību no Osmaņu impērijas.
* 1822: Pedru I no Portugāles kļūst par Brazīlijas imperatoru.
* 1822—1823: Pirmā Meksikas impērija par karali kļūst Augusts I.
* 1823—1887: Lielbritānija anektē Birmu pēc trim Britu-Birmas kariem.
* 1825: starp Lielajiem ezeriem (ASV) un Atlantijas okeānu tiek atvērts Ēri kanāls.
* 1825—1828: Brazīlijas un Argentīnas kara rezultātā Urugvaja iegūst neatkarību.
* 1826—1828: pēc pēdējā Krievu—persiešu kara Persijas impērija ieguvusi teritorijas, ko zaudēja Krievijas Impērija.

Lielā izstāde Londonā. Lielbritānija — pirmā industriālā valsts pasaulē
### 1830—1839

* 1830:
	+ Jūlija revolūcija Francijā
	+ Revolūcija Beļģijā. Tiek izveidota no Nīderlandes Apvienotās karalistes neatkarīga Beļģijas valsts.izjūk Lielkolumbija, Kolumbija, Panama, Ekvadoras un Venecuēlas tautas iegūst neatkarību.
* 1831: Francija okupē Alžīriju.
* 1833: Verdzības atcelšanas akts aizliedz verdzību visā Britu impērijā.
* 1834:
	+ izveidota Vācijas Muitas savienība.
	+ oficiāli tiek izbeigta Spāņu Inkvizīcija.
* 1835—1836: Meksikā notiek Teksasas revolūcija, kuras rezultātā tiek izveidota Teksasas republika.
* 1836: Alamo kauja
* 1837—1901: par Britu impērijas karalieni kļūst Karaliene Viktorija.
* 1838—1840: Pilsoņu karš Centrālamerikas Federatīvajā Republikā noveda pie Gvatemalas, Salvadoras, Hondurasas, Nikaragvas un Kostarikas neatkarības.
* 1839—1851: Urugvajas Pilsoņu karš.
* 1839—1860: pēc diviem Opija kariem Francija, Apvienotā Karaliste, ASV un Krievija uzvarēja Cjinu dinastiju Ķīnā.

Semjuels Morze (1840. gadā)
### 1840—1849

* 1840: tiek dibināta Jaunzēlande.
* 1844:
	+ pirmā publiski finansētā telegrāfa līnija pasaulē, starp Baltimoru un Vašingtonu.
	+ Dominikānas neatkarības karš no Haiti.
* 1845—1846: Pirmais Angļu-Sikhu karš
* 1845—1849: Kartupeļu bads Īrijā
* 1845—1872: Jaunzēlandes zemes karš
* 1846—1847: Mormoņu migrācija uz Jūtu.
* 1846—1847: Jukatanas karš.
* 1848:
	+ publicēts Komunistiskās partijas manifests.
	+ *Seneca Falls* konvencija ir pirmā sieviešu tiesību konvencija, Amerikas Savienotajās Valstīs tā izraisa cīņu par sieviešu balsstiesībām.
* 1848—1849: Pirmais Angļu-Sikhu karš.
* 1848—1858: Kalifornijas zelta drudzis.

### 1850—1859

* 1850: ap šo laiku beidzas Mazais Ledus laikmets.
* 1851: Londonā notiek pasaulē pirmā Lielā izstāde.
* 1851—1852: beidzas Platīna karš, Brazīlijas impērija kļūst par hegemoniju Dienvidamerikā.
* 1851—1860. gadi: Viktorijas zelta drudzis, Austrālijā.
* 1851—1864: Huna Sjucjuaņa vadītā Taipinu sacelšanās ir dumpis pret Ķīnas Cjinu dinastiju. Radusies Dienvidķīnā, jaunā radikālā politiskā kustība ieguvusi protestantisma elementus. Sacelšanās rezultātā gāja bojā vairāk nekā 20 miljoni cilvēku.

Krimas karš, Sevastopoles kauja
* 1853—1856: norisinās Krimas karš starp Franciju, Osmaņu impēriju, Lielbritāniju un Krieviju.
* 1854: Kanagavas konvencija izbeidz izolacionisma politiku Japānā.
* 1855: Besenera process ļauj ražot masveidā tēraudu.
* 1856: Rumānijā tiek izveidots pasaulē pirmais naftas pārstrādes uzņēmums.
* 1857-1858: Indijas sacelšanās aizsāk Indijas neatkarības centienus no Lielbritānijas.
* 1859: Čārlzs Darvins publicē grāmatu "Sugu izcelšanās".

### 1860—1869

* 1861: Krievijā tiek atcelta dzimtbūšana.
* 1861—1865: norisinās Amerikas pilsoņu karš.
* 1861—1867: franču iebrukums Meksikā. Tiek izveidota Meksikas Otrā impērija un par imperatoru ieceļ Maksimiliānu I.
* 1862—1877: Musulmaņu sacelšanās Ķīnas ziemeļrietumos.
* 1863: tiek izveidots Starptautiskais Sarkanais Krusts.
* 1863—1865: sacelšanās Polijā pret Krievijas Impēriju.
* 1864—1866: Činčas salas karš bija mēģinājums Spānijai atgūt Dienvidamerikas kolonijas.
* 1865:
	+ beidzas Amerikas pilsoņu karš.
	+ 14. aprīlis — tiek noslepkavots Abrahams Linkolns, kad viņš apmeklē Forda teātri, Vašingtonā. Viņš nomirst apmēram pēc deviņām stundām,
* 1865—1877: tiek izveidotas Amerikas Savienotās Valstis; Tiek aizliegta verdzība ASV.
* 1866:
	+ veiksmīgi tiek izveidots Transatlantiskais telegrāfa kabelis.
	+ Austrijas—Prūsijas kara rezultātā sabrūk Vācijas konfederācija un izveidojas Ziemeļjūras Vācijas Konfederāciju un Austroungārijas impērija.
* 1866—1868: bads Somijā.
* 1866—1869: pēc Meidži impērijas restaurācijas, Japāna uzsāk strauju modernizāciju.
* 1867:
	+ ASV no Krievijas iegādājas Aļasku.
	+ nodibināta Kanādas konfederācija.
	+ Serbijas Firstiste deklarē konstitūciju, kas nosaka tās neatkarību no Osmaņu impērijas. Starptautiska atzīšana sekoja 1878. gadā
* 1868: tiek apstiprināts ASV Konstitūcijas 14. grozījums. Emigrantiem tiek piešķirta ASV pilsonība.
* 1869:
	+ pabeigta Pirmā transkontinentālā dzelzceļa būvniecība, ASV.
	+ atklāts Suecas kanāls, kas savieno Vidusjūru ar Sarkano Jūru.

Suecas kanāls. Viens no pirmajiem kuģiem kas to šķērso
### 1870—1879

* 1870—1871: norisinās Francijas—Prūsijas karš.
* 1871—1872: bads Persijā, domājams, izraisījis nāvi 2 miljoniem cilvēku.
* 1871—1914: Otrā Industriālā Revolūcija.
* 1870. gadi — 1890. gadi: Lielā depresija Rietumeiropā un Ziemeļamerikā.
* 1872: izveidots Jeloustonas nacionālais parks.
* 1873: Džeimss Maksvels publicē "traktātu par elektrību un magnētismu"(*Treatise on Electricity and Magnetism*).
* 1874: beidz pastāvēt Īstindijas kompānija.
* 1874—1875: Spānijā izveidojas Pirmā Republika.
* 1875—1900: 26 miljoni cilvēku iet bojā no bada Indijā.
* 1876: Bulgārijas sacelšanās pret Osmaņu varu.
* 1876—1879: 13 miljoni cilvēku nomirst no bada Ķīnas ziemeļos.
* 1876—1914: masveida iedzīvotāju, teritorijas, rūpniecības labklājība. Šo laika periodu ASV dēvē par Apzeltīto laikmetu.
* 1877: Lielais Dzelzceļa streiks, ASV, iespējams, ir pasaulē pirmais valsts mēroga darba streiks.
* 1877—1878: pēc Krievu-turku kara Berlīnes līgumā oficiāli tiek atzīta Serbijas, Melnkalnes, Rumānijas un Bulgārijas neatkarība.
* 1878: izveidota pirmā komerciālā telefona centrāle Ņūheivenā, Konektikutā.
* 1879: Angļu-zulu karš Dienvidāfrikā.
* 1879—1883: Čīles cīņas pret Peru un Bolīviju par teritoriju Andos un Klusā okeāna piekrastē.

### 1880—1889

* 1880—1881: Pirmais būru karš.
* 1881: pirmā elektrostacija Lielbritānijā, Godalmingā.
* 1881—1899: Mahdistu karš Sudānā.
* 1882: britu iebrukums un Ēģiptes okupācija.
* 1883: Krakatau vulkāna eksplozija.
* 1884—1885: Berlīnes konferences dod signālu Eiropas "cīņām par Āfriku". Apmeklējot valstis vienojas arī par to, lai aizliegtu tirdzniecību ar vergiem.
* 1884—1885: Ķīnas-Francijas kara rezultātā veidota Franču Indoķīna.
* 1885: Krievijas valdība Baltijā sāk aktīvu pārkrievošanas politiku.
* 1888:
	+ Aprīlis: tiek uzskatīts, ka Džeks Uzšķērdējs noslepkavoja pirmo savu upuri.
	+ Novembris: tiek uzskatīts, ka Džeks Uzšķērdējs noslepkavoja pēdējo savu upuri.
	+ Brazīlijā aizliedz verdzību.
* 1889:
	+ tiek atklāts Eifeļa tornis, Parīzē.
	+ beidz pastāvēt Brazīlijas impērija un tiek izveidota Brazīlijas republika.

### 1890—1899

* 1891: izveidots basketbols.
* 1893:
	+ Čikāgā notika Pasaules Kolumbijas Ekspozīcijas.
	+ tiek atzīmēta 400. gadadiena kopš Kristofors Kolumbs ieradās Jaunajā Pasaulē.
	+ vācu firmas "Bayer" darbinieki iegūst aspirīnu.
* 1895—1896: Etiopija uzvar Itāliju Pirmajā Etiopijas-Itālijas karā.
* 1896:
	+ Atēnās tiek atjaunotas olimpiskās spēles.
	+ Etiopija sakāva Itāliju Advas kaujā.
	+ Klondaikas zelta drudzis Kanādā.
* 1897 — 1910: izveidota īslaicīga Korejas Impērija.
* 1898: ASV savā kontrolē iegūst Kubu, Puertoriko un Filipīnas, pēc Amerikāņu spāņu kara.
* 1898 — 1900: Ķīnā notiek Bokseru sacelšanās.
* 1899 — 1902: Otrais Būru karš
* 1899 — 1912: Amerikāņu-Filipīniešu karš.

## 19. gadsimta notikumi Latvijā

* 1802: Vidzemē notiek Kauguru nemieri.
* 1804: Tiek izdoti Vidzemes zemnieku likumi.
* 1817: Notiek Kurzemes zemnieku brīvlaišana.
* 1819: Notiek Vidzemes zemnieku brīvlaišana.
* 1822: Iznāk pirmais latviešu nedēļas laikraksts "Latviešu Avīzes".
* 1849: Tika pieņemts likums, kas ļāva latviešu zemniekiem veidot sev piederošas saimniecības.
* 1861: Latgalē līdz ar pārējo Krievijas Impēriju notiek zemnieku brīvlaišana.
* 1862: Sāk iznākt Jaunlatviešu izdotais laikraksts "Pēterburgas Avīzes".
* 1868: Tiek nodibināta Rīgas Latviešu biedrība.
* 1873: Notiek pirmie vispārējie latviešu Dziesmu Svētki.
* 1883: pēc Jāņa Čakstes ierosmes Maskavā nodibina Maskavas latvju studentu biedrība, no kuras vēlāk izveidojās studentu biedrība Austrums un korporācija *Fraternitas Moscoviensis*.
* 1895: Jelgavā notiek IV vispārīgie dziesmu un mūzikas svētki.
* 1899: Notiek Rīgas dumpis.

## Ievērojami cilvēki Pasaulē 19. gadsimtā

* Klāra Bārtona, medicīnas māsa, Amerikas Sarkanā krusta izveidotāja.
* Oto fon Bismarks, Vācijas kanclers.
* Sēdošais Bizons, indiāņu cilts lakotu cilts virsaitis.
* Benito Huaress, Meksikas prezidents.
* Džefersons Deiviss, Amerikas Valstu Konfederācijas štatu prezidents.
* Džuzepe Garibaldi, itāļu ģenerālis un politiķis.
* Francis Jozefs I, Austrijas imperators.
* Abrahams Linkolns, piecpadsmitais ASV prezidents.
* Florence Naitingeila, angļu medicīnas māsa, rakstniece un sabiedriska darbiniece
* Napoleons Bonaparts, pirmais Francijas imperators.
* Hosē Risals, Filipīnu nacionālais varonis.
* Karaliene Viktorija, Britu impērjas karaliene
* Kārlis Markss, ebreju izcelsmes vācu filozofs, žurnālists, ekonomists un revolucionārs.

### Antropologi, arheologi, zinātnieki

* Čērčils Babingtons, arheologs
* Ādolfs Francis Alfonso Bandelirs, arheologs
* Franks Boass, arheologs
* Zigmunds Freids, ebreju izcelsmes austriešu neirologs un psihiatrs.
* Luijs Agasī Fuertess, ornitologs
* Klintons Harts Meriams, zoologs
* Roberts Ridgvejs, ornitologs
* Edvards Barnets Teilors, antropologs
* Karls Verners, valodnieks

### Mākslinieki, gleznotāji, tēlnieki

* Ričards Pārkss Boningtons
* Morics fon Švinds
* Pēteris Klots
* Aleksandrs Ivanovs
* Onorē Domjē
* Karls Špicvēgs
* Zaharijs Zografs
* Teodors Ruso
* Nikolajs Benuā
* Žans Fransuā Milē
* Pāvels Fedotovs
* Ivans Aivazovskis
* Šarls Fransuā Dobiņī
* Gistavs Kurbē
* Josefs Māness
* Fords Medokss Brauns
* Arnolds Beklīns
* Dante Gabriels Roseti
* Kamils Pisaro
* Aleksejs Savrasovs
* Nikolajs Gē
* Gistavs Dorē
* Eduārs Manē
* Ivans Šiškins
* Edvards Kolijs Bērns-Džonss
* Felisjēns Riopss
* Edgars Degā
* Vasislijs Perovs
* Džeimss Ebots Maknīls Vistlers
* Ivans Kramskojs
* Žils Dalū
* Jans Matejko
* Alesandrs Opekušins
* Pols Sezans
* Alfrēds Sislē
* Odilons Redons
* Ogists Rodēns
* Arhips Kuindži
* Pjērs Ogists Renuārs
* Vasilijs Antokoļskis
* Vilhelms Leibls
* Mihājs Munkāči
* Vasilijs Poļenovs
* Iļja Repins
* Anrī Ruso
* Vladimirs Makovskis
* Maksimilians Gerimskis
* Alberts Pinkems Raiders
* Pols Gogēns
* Vasilijs Surikovs
* Vikors Vašņecovs
* Aleksandrs Gerimskis
* Flodors Vasiļjevs
* Alberts Benuā
* Ferdinands Hodlers
* Džons Singers Sārdžents
* Mihails Vrubels
* Loviss Korints
* Medardo Roso
* Nikolajs Kasatkins
* Žoržs Serā
* Anderss Sūrns
* Džeimss Ensors
* Izaks Levitans
* Emils Antuāns Burdels
* Konstantīns Korovins
* Aristids Maijols
* Gustavs Klimts
* Nikolajs Pimoņenko
* Niko Pirosmani
* Aleksandrs Golovins
* Edvards Munks
* Pols Siņaks
* Anna Golubkina
* Ežēns Lārmanss
* Anrī de Tulūzs-Lotreks
* Valentins Serovs
* Pjērs Bonārs
* Kēte Kolvica
* Filips Maļavins
* Anrī Matiss
* Aleksandrs Benuā
* Františeks Kupka
* Žoržs Rou
* Pīts Mondriāns
* Nikolajs Andrejevs
* Makss Švabinskis
* Nikolajs Rērihs
* Mikalojs Konstantīns Čurļonis
* Konstantins Juons
* Jevgeņijs Lanserē
* Kārls Milless
* Hulio Gonsaless
* Pjotrs Končalovskis
* Marsdens Hārtlejs
* Pāvels Kuzņecovs
* Pauls Klē
* Andrē Derēns
* Martiross Sarjans
* Jans Štursa
* Vilhelms Lēmbruks
* Pablo Pikaso
* Džordžs Veslijs Belouss
* Umberto Bočoni
* Žoržs Braks
* Mitrofans Grekovs
* Edvards Hopers
* Rokvels Kents
* Juzefs Tadeušs Makovskis
* Moriss Utriljo
* Hosē Klemente Orosko
* Makss Bekmanis
* Izaks Brodskis
* Amadeo Modiljāni
* Aleksejs Šovkunenko
* Sergejs Gerasimovs
* Vladimirs Tatļins
* Oskars Kokoška
* Djego Rivera
* Vinsents van Gogs, holandiešu gleznotājs
* Georgijs Vereiskis
* Hanss Arps
* Marks Šagāls
* Martins Benka
* Džordžo de Kīriko
* Franss Mazerels
* Vera Muhina
* Oto Dikss
* Maksis Ernsts
* Džons Hārtfīlds
* Aleksandrs Rodčenko
* Pāvels Korins
* Boriss Johansons
* Žuans Miro, katalāņu glezontājs un tēlnieks
* Arkadijs Plastovs
* Andrē Bretons, franču rakstnieks, sirreālists
* Lado Gudiašvili, gruzīņu mākslinieks
* Davids Sikeiross
* Aleksandrs Deineka

### Mūziķi

* Ektors Berliozs
* Ludvigs van Bēthovens
* Žoržs Bizē
* Johanness Brāmss
* Pēteris Čaikovskis
* Antonīns Dvoržāks
* Edvards Grīgs
* Ferencs Lists
* Gustavs Mālers
* Žaks Ofenbahs
* Nikolo Paganīni
* Džoakīno Rosīni
* Frideriks Šopēns
* Francis Šūberts
* Roberts Šūmanis
* Rihards Vāgners
* Džuzepe Verdi

### Sportisti

* Tomass Bērks, amerikāņu distanču skrējējs
* Miltiadis Guskoss, grieķu lodes grūdējs
* Fricis Hofmanis, vācu vingrotājs
* Ādolfs Šmāls, austriešu paukotājs un riteņbraucējs
* Fricis Trauns, vācu tenisists
* Vigo Jensens, dāņu svarcēlājs
* Džeimss Konolijs, amerikāņu trīssoļlecējs, pirmais atjaunoto spēļu olimpiskais čempions
* Spiridons Luiss, grieķu maratonskrējējs
* Džons Felegans, amerikāņu vesera metējs
* Alvins Krencleins, amerikāņu vieglatlēts
* Šarlote Kūpere, britu tenisiste, pirmā olimpiskā čempione — sieviete.
* Martins Šeridans, amerikāņu diska metējs
* Čārlzs Dvoraks, amerikāņu kārstlecējs
* Emīls Raušs, vācu peldētājs
* Antons Heida, amerikāņu vingrotājs
* Makss Dekižī, franču tenisists

### Šovbizness un teātris

* Deivis Belasko, aktieris, dramaturgs, teātra režisors
* Sāra Bernarte, aktrise
* Edvīns Būts, aktieris
* Patriks Kempbels, aktieris
* Eleonora Dūse, aktrise
* Henrijs Ibsens, dramaturgs
* Edmunds Kings, aktieris
* Čārlzs Kings, aktieris

### Uzņēmēji

* Džons Džeikobs Astors III, Nekustamais īpašums
* Endrū Kārnegijs, industriālists, filantrops
* Henrijs Friks, industriālists, mākslas kolekcionārs
* Henrijs O. Havemeijers, mākslas kolekcionārs
* Džordžs Hērsts, zelta iegūšana
* Endrū V. Mellons, filantrops, industriālists, mākslas kolekcionārs
* Dž.P. Morgans, baņķieris, mākslas kolekcionārs
* Džordžs Mortimers Pulmans,
* Čārlzs Prats, naftas magnāts
* Džons Rokfellers, naftas un biznesa magnāts, filantrops
* Levi Štrauss, apģērbu ražotājs
* Kornēlijs Vanderbilts, dzelzceļš
* Viljams Čapmens Ralstons, Biznesmenis, finansists, Kalifornijas bankas dibinātājs

### Žurnālisti, misionāri, pētnieki

* Roalds Amundsens, pētnieks
* Semjuels Beikers, pētnieks
* Tomass Beiness, pētnieks
* Fabiāns fon Belinshauzens, pētnieks
* Henriks Bārts, pētnieks
* Henrijs Valters Beits, pētnieks
* Ričards Fransiss Bērtons, pētnieks
* Frederiks Semjuels Delenbogs, pētnieks
* Horācijs Grīlijs, žurnālists
* Deivids Livingstons, pētnieks, misionārs
* Roberts Pīrijs, pētnieks
* Nikolajs Prževaļskis, pētnieks
* Henrijs Mortons Stenlijs, žurnālists, pētnieks

## Ievērojami cilvēki Latvijā 19. gadsimtā

* Krišjānis Valdemārs, Jaunlatviešu kustības aizsācējs.
* Krišjānis Barons, latviešu Dainu apkopotājs.
* Atis Kronvalds, latviešu publicists, valodnieks.
* Ādolfs Alunāns, latviešu teātra pamatlicējs.

## Gadsimta celtnes

* Kapitolijs (līdz 1863)
Vašingtona, ASV.
* Eifeļa tornis (1887—1889)
Parīze, Francija.
* Vestminsteras pils (1840—1860)
Londona, Lielbritānija.
* Daugavpils cietoksnis (1810—1878).
Daugavpils, Latvija.
* Svētā Izaka katedrāle (1818—1858).
Sanktpēterburga, Krievija.
* Epifānija baznīca (1887–1891)
Ostroha, Ukraina.
* Sv. Jāņa Kristītāja bazilika (1855)
Ņūfaundlenda, Kanāda.
* Ortakējas mošeja (1853—1856)
Stambula, Turcija.
* Agdamas mošeja. (1868—1870)
Agdama, Azerbaidžāna.
* Hatīsingas džainistu templis. (1848)
Amdāvāda, Indija.
* Konpiras Lielais teātris. (1836)
Kotohira, Japāna.
* Zinana templis (1890)
Taipeja, Taivāna.

## Skatīt arī

* Valstu uzskaitījums 19. gadsimtā