Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ba (valsts)

Karojošo valstu periods (Ba valsts kreisajā pusē)
**Ba** (ķīniešu: 巴国, *Bā Guó*) bija sena valsts mūsdienu Ķīnas dienvidrietumos, kas pastāvēja aptuveni no 11. gs. p.m.ē. līdz 316. gadam p.m.ē. Tā atradās mūsdienu Čuncjinas pašvaldības teritorijā un Sičuaņas provinces austrumu daļā. Ba bija nozīmīga politiskajā un kultūras attīstībā Džou dinastijas laikā.

316. gadā p.m.ē. Cjiņas karaspēks iekaroja Šu un Ba valstis, pilnībā anektējot to teritorijas.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ba.
# Vadonības sabiedrība

**Vadonības sabiedrība** ir priekšpēdējā sabiedrības attīstības stadija E. Sērvisa izstrādātajā sociālās attīstības modelī.

## Definīcija

Pats E. Sērviss vadonības sabiedrības definē kā hierarhiski organizētas sabiedrības ar nemainīgu valdošo pozīciju. Vadonības sabiedrībām ir centralizēta vadība, bet nav īstas valdības, kas varētu caur varu realizēt savus lēmumus.

Attīstoties teorijai, parādās vairāki kritēriji, kā atpazīt vadonības sabiedrību. Viens variants:

* sabiedrības, kurās saimniecība balstās uz lopkopību, zemkopību un dārzkopību;
* pārvaldi iemieso vadoņi, kas manto savu varu;
* vadoņiem pieder vara un autoritāte, kas bieži vien iekļauj sevī arī turību;
* vadoņi ir vienlaicīgi tiesneši strīdos, sadala zemi un pārdala produktus utt.;
* biežu vien vadoņiem tiek piedēvēta kāda pārdabiska spēja, kas ir kā viņa ieņemamās sociālās pozīcijas tikums.

Arī padomju etnologiem (jo Padomju Savienībā nav sociālās antropoloģijas) ir pazīstams vadonības jēdziens. Tur to uzskata par tālu attīstījušās pirmatnējās sabiedrības formu, kuru raksturo papildu produkcijas izveidošanās, ko atņem dzimtas — cilts elite, kura to bieži piesavinās, bet bieži arī pārdalītu atgriež sabiedrībai pēc vajadzības. Varu šādā sabiedrībā manto, bet bieži ir izplatīta ir tā sauktā kara demokrātija vai kara hierarhija. Kultūrā jau sāk nodalīties t.s. elitārā un tautas kultūra.

## Ārējās saites

* Andris Šnē Sabiedrība un vara: sociālās attiecības Austrumlatvijā 7.-12. gs. Promocijas darba kopsavilkums. - LU: Rīga, 2003.
# Andalūzija[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Andalūzija** |
| Andalucía |
| —  **Spānijas autonomais apgabals**  —  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Devīze: *Andalucía por sí, para España y la humanidad* (Andalūzija sev, Spānijai un cilvēcei) |
| Andalūzijas atrašanās vieta Spānijā |
| Pārvaldes centrs
  | Sevilja
 |
| Oficiālā valoda
  | spāņu valoda
 |
| Valsts
  |  Spānija |
| **Administrācija** |
|  - Prezidents
  | Hose Antonio Grinjans  |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 87 268 km² |
| **Iedzīvotāji** (2015) |
|  - Kopā | 8 401 567 |
|  - Blīvums | 96,3/km² |
| Laika josla | CET (UTC+1)
  |
|  - Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) |
| Autonomijas statūti | 1981. gada 30. decembrī |
| Likumdevēja vara | Andalūzijas parlaments |
| Vietas kongresā | 62 deputāti (no 350) |
| Vietas senātā | 40 senatori (no 264) |
| **Mājaslapa:** www.juntadeandalucia.es |
|  **Andalūzija Vikikrātuvē** |

**Andalūzija** (spāņu: *Andalucía*, izrunā: /andaluˈθi.a/) ir viens no Spānijas septiņpadsmit autonomajiem apgabaliem, atrodas valsts dienvidos. Apgabals robežojas ar Estremaduru un Kastīliju-Lamanču ziemeļos, ar Mursiju austrumos un ar Portugāli rietumos. Apgabalu apskalo Alvoranas jūra (Vidusjūras rietumu daļa) dienvidos, Atlantijas okeāns dienvidrietumos un Vidusjūra dienvidaustrumos. Andalūzijas atrodas pie Gibraltāra šauruma, kas atdala Eiropu no Āfrikas. Autonomā apgabala administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Sevilja, par kuru nedaudz mazāka ir Vidusjūras piekrastē esošā Malaga.

Apgabala platība ir 87 268 km², pēc 2015. gada datiem apgabalā dzīvoja 8 401 567 iedzīvotāji. Pēc platības tas ir Spānijas otrais lielākais autonomais apgabals aiz Kastīlijas un Leonas, savukārt pēc iedzīvotāju skaita tas ir vislielākais Spānijas autonomais apgabals.

Administratīvi Andalūzija sīkāk dalās astoņās provincēs: Almerijas, Granadas, Haenas, Kadisas, Kordovas, Malagas, Seviljas un Velvas provincēs. Andalūzija iedalās arī trīs ģeogrāfiskos apakšreģionos: ziemeļos ir Sjerramorenas kalnu grēda, dienvidos un dienvidrietumos Bētikas kalni, bet starp tiem atrodas Gvadalkiviras upes ieleja.

## Vēsture

Viduslaikos mauri savu iekaroto zemi Pireneju pussalā arābu valodā sauca Al-Andalūzija (arābu: الأندلس), no kā cēlies Andalūzijas nosaukums.

Vēsturiski visnozīmīgākās Andalūzijas pilsētas ir Granada, Kordova un Sevilja. Apgabalam ir bagātīgs kultūras mantojums. Andalūzijā ir radušās flamenko dejas. Šeit ir meklējami arī vēršu cīņu pirmsākumi; Rondā ir ievērojama vēsturiska vēršu cīņu arēna.

1928. gadā Salvadors Dalī un Luiss Bunjuels uzņēma sirreālisma īsfilmu "Andalūzijas suns".

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Andalūzija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
# Musulmaņu pasaule[labot | labot pirmkodu]

Islāma pasaules karte:   Sunnītu islāms  Šiītu islāms  Ibadīti
Terminam "**musulmaņu pasaule**" jeb "**islāma pasaule**'' ir vairākas nozīmes. Reliģiskā nozīmē islāma pasaule attiecas uz musulmaņiem, bet kultūras nozīmē uz islāma civilizāciju, kas ietver arī šajā civilizācijā dzīvojošos nemusulmaņus. Mūsdienu ģeopolitiskajā nozīmē šis termins parasti attiecas uz valstīm, kurās ir musulmaņu vairākums.

2010. gadā vairāk nekā 1,6 miljardi cilvēku jeb aptuveni 23 % pasaules iedzīvotāju bija musulmaņi.

## Demogrāfiskie rādītāji

Dzimstības līmenis islāma pasaulē pēdējā laikā ir samazinājies: ja 1989. gadā uz vienu musulmaņu sievieti pasaulē bija 5,2 bērni, bet uz vienu kristieti tikai 3,3 bērni, tad 2000. gadā šie rādītāji bija attiecīgi 3,7 un 2,6, bet 2010. gadā — 2,9 un 2,6 bērni.

49 valstīs musulmaņi ir vairākums, viņi runā simtiem valodu un nāk no dažādām etniskām grupām.

Jamia Masjid — lielākā Indijas mošeja
Indijas musulmaņu iedzīvotāji ir lielākā musulmaņu minoritāte pasaulē (11 % no pasaules musulmaņu iedzīvotāju kopskaita).

Divi galvenie islāma novirzieni ir sunnīsms un šiīsms. Lielākā daļa pasaules musulmaņu (87—90%), ir sunnīti. Valstis ar vislielāko šiītu iedzīvotāju koncentrāciju ir: Irāna 89%, Azerbaidžāna 65%, Irāka 60%, Bahreina 60%, Jemena 35%, Turcija 10%, Libāna 27%, Sīrija 13%, Afganistāna 10%, Pakistāna 10% un Indija 10%.

Svētā Sofija ir bijusī Austrumu pareizticīgo baznīca, kuru 1453. gadā pārveidoja par mošeju
Daudzās valstīs ar musulmaņu vairākumu ir ievērojamas nemusulmaņu minoritātes, tostarp kristieši, ebreji, hinduisti, budisti, bahāji, druzi, jazīdi un zoroastrieši.

## Sekulārisms

Bēnazīra Bhoto — pirmā sieviete, kura tika ievēlēta kā valdības vadītāja musulmaņu valstī
Dažas musulmaņu lielākās valstis ir sekulāras. Azerbaidžāna kļuva par pirmo sekulāro republiku musulmaņu pasaulē laikā no 1918. līdz 1920. gadam, pirms tā tika iekļauta Padomju Savienībā. Turcija kopš Mustafas Kemala Ataturka reformām tiek pārvaldīta kā sekulāra valsts. Turpretī Irānas 1979. gada revolūcija nomainīja monarhisko daļēji sekulāro režīmu pret islāma republiku, kuru vadīja ajatolla Rūhollāhs Mūsavī Homeinī.

Dažas valstis ir pasludinājušas islāmu par oficiālo valsts reliģiju. Šajās valstīs juridiskais kodekss lielākoties ir sekulārs, bet jautājumus, kas attiecas uz mantošanu un laulībām, regulē šariata likumi.

## Skatīt vēl

* Islāms
* Arābu halifāts
* Šariats

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Musulmaņu pasaule.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Spirālveida galaktika

Spirālveida galaktikas piemērs — Vējdzirnaviņu galaktika (M101)
**Spirālveida galaktika** ir galaktiku veids, kurām raksturīgs plakans, rotējošs disks, kas satur zvaigznes, gāzi un putekļus. Sevišķi daudz zvaigžņu koncentrējas galaktikas centrā, kura vidū mēdz atrasties masīvs melnais caurums. Sprālveida galaktiku būtiskākā pazīme ir spirālzari. Spirālveida galaktikas iedala divās lielās grupās. Normālajām spirālveida galaktikām (S) galaktikas spirālzari veidojas no centra, bet šķērsotajām spirālveida galaktikām (SB) galaktikas centrālais sablīvējums ir pagarināts, un spirālveida zari veidojas šī šķērša galos. Mūsu galaktika jeb Piena Ceļš ir tipiska šķērsotā spirālveida galaktika. Terminu ‘spirālveida galaktika’ pirmo reizi izmantoja Edvīns Habls savā 1936. gada darbā *The Realm of the Nebulae*.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Spirālveida galaktika.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Izkārnījumi[labot | labot pirmkodu]

Zirgu ekskrementi.
**Izkārnījumi** ir resnās zarnas apakšējās daļas saturs. Runājot par cilvēku izkārnījumiem, lieto vārdu **fēces** vai **fekālijas** (no latīņu: *faeces* — 'atliekas'), bet dzīvnieku izkārnījumus mēdz apzīmēt ar vārdu **ekskrementi** (no latīņu: *excrēmenta* — 'izdalījumi'), lai gan nereti tā sauc arī cilvēku izkārnījumus. Izkārnīšanās procesā no resnās zarnas izkārnījumi tiek izvadīti caur anālo atveri vai kloāku.

Cilvēki fekālijas izvada no organisma vienu vai divas reizes dienā; atsevišķos gadījumos, piemēram, caurejas laikā, izkārnīšanās var notikt biežāk, bet tikpat labi var arī retāk, piemēram, aizcietējuma gadījumā. Pieaudzis cilvēks vienas dienas laikā vidēji izdala no 100 līdz 250 gramiem izkārnījumu, atsevišķos gadījumos pat līdz 500 gramiem.

## Skatīt arī

* Izkārnīšanās
* Kūtsmēsli

## Ārējās saites

* Izkārnījumi| Medicīnas termins (latviski)
# Tipiskā suga

**Tipiskā suga** ir bioloģiska suga, kura ir izvēlēta par augstākas klasifikācijas grupas tipisku pārstāvi un kuras apraksts atbilst šīs grupas aprakstam. Tipiskās sugas jēdzienu bioloģijā ieviesa Pjērs Andrē Latrells, tomēr tā lietošana sākās jau pēc viņa nāves 1840. gadā.

Strīdīgās situācijās tipiskā suga tiek uzskatīta par vienīgo likumīgo dotās ģints vai vārda nesēju.

## Zooloģija

Zooloģiskajā nomenklatūrā tipiskā suga ir suga, ar kuru ģints vai apakšdzimtas nosaukums tiek uzskatīts par pastāvīgi taksonomiski saistītu, t.i., suga, kas satur bioloģiskā tipa (-u) paraugu (-us). Līdzīgs jēdziens tiek izmantots augstākām grupām un tiek saukts par tipisko ģinti.

Kad ģints vai cits taksons tiek sadalīti vairākos, viens no jaunajiem taksoniem tiek nosaukts saskaņā ar sadalītā bijušo tipisko sugu un tā kļūst par tipisko sugu tam.

Katra zooloģijā definētā ģints vai apakšdzimta, neatkarīgi no tā, vai tā pašlaik ir atzīta par lietojamu, teorētiski ir saistīta ar savu tipisko sugu. Tomēr praksē pastāv daļa novecojušu nosaukumu, kas bijuši definēti senākās publikācijās, kad nebija prasības norādīt tipisko sugu.

Starptautiskais zooloģijas nomenklatūras kodekss nosaka, ka vienmēr jānorāda tipa sugas divvārdu oriģinālais nosaukums, sniedzot piemēru 67. panta 1. punktā. *Astacus marinus Fabricius, 1775* vēlāk noteica kā *Homarus* ģints tipveida sugu, tādējādi piešķirot tam *Homarus marinus (Fabricius, 1775)* nosaukumu. Tomēr *Homarus* tipiskā suga vienmēr jānorāda, izmantojot tās sākotnējo nosaukumu, t.i., *Astacus marinus Fabricius, 1775*.

## Botānika

Botāniskajā nomenklatūrā šim terminam nav oficiāla statusa saskaņā ar nomenklatūras kodu, bet tas bieži tiek pielietots. Botānikā ģintij parasti ir kāds herbārijā saglabāts paraugs (vai, retāk, ilustrācija), kas demonstrē tipisko sugu ģintij vai dzimtai, dažādām šo pakāpju apakšnodaļām un retos gadījumos augstākas pakāpes nosaukumiem, kuru pamatā ir attiecīgās ģints nosaukumi. Analoģiski tipiskās sugas jēdziens tiek lietots sēnēm un aļģēm, kurām pēc tradīcijas lieto botānisko terminoloģiju.

## Bakterioloģija

Bakterioloģijā katrai ģintij tiek piešķirta tipiskā suga.

## Atsauces
# Dienvidkarolīna[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Dienvidkarolīna** |
| South Carolina |
| —  **ASV štats**  —  |
| Kruīza kuģis Čārlstonas ostāKruīza kuģis Čārlstonas ostā |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Emblēma** |

 |
| Devīze: *Dum spiro spero* |
| Dienvidkarolīnas atrašanās vieta ASV |
| Pārvaldes centrs
  | Kolumbija
 |
| Lielākā pilsēta
  | Čārlstona
 |
| Oficiālā valoda
  | angļu valoda
 |
| Valsts
 |  Amerikas Savienotās Valstis |
| Dibināts | 1788. gada 23. maijā (8. ASV pavalsts) |
| **Administrācija** |
|  - Gubernators
  | Henrijs Makmāsters (R)  |
|  - Vicegubernatore
  | Pamela Īveta (R)  |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 82 932,7 km² |
|  - Sauszeme | 77 856,9 km² |
|  - Ūdens | 5 078,8 km² |
| **Iedzīvotāji** (2024) |
|  - Kopā | 5 478 831 |
|  - Blīvums | 66,1/km² |
|  - Rasu sastāvs | baltie — 65,5 % melnādainie — 26,3 % latino — 6,9 % aziāti — 2,3 % indiāņi — 1,8 % |
|  - Reliģijas | protestanti — 64 % nereliģiozi — 20 % katoļi — 11 % Jaunā Paaudze — 3 % |
| ISO 3166 kods | US-SC |
| **Mājaslapa:** sc.gov |
|  **Dienvidkarolīna Vikikrātuvē** |

**Dienvidkarolīna** (angļu: *South Carolina*) ir Amerikas Savienoto Valstu štats, kas atrodas Dienvidaustrumu reģionā. Robežojas ar Džordžijas štatu dienvidrietumos, ar Ziemeļkarolīnas štatu ziemeļos, kā arī ar Atlantijas okeānu dienvidaustrumos. Dienvidkarolīnas štata galvaspilsēta ir Kolumbija, bet lielākā pilsēta ir Čārlstona. Štata kopējā platība ir 82 965 km², pēc 2020. gada datiem štatā dzīvo 5,12 miljoni iedzīvotāju. Tas ir 40. lielākais ASV štats pēc platības un 23. lielākais pēc iedzīvotāju skaita. Štats ir sīkāk sadalīts 46 apgabalos.

Štata ekonomika balstās uz tekstila, ķīmisko produktu, papīra, automašīnu un to detaļu ražošanu, kā arī tūrismu. No lauksaimniecības produktiem galvenokārt audzē tabaku, mājputnus, kokvilnu, piena produktus un sojas pupiņas. Pēc 2019. gada datiem, štata iekšzemes kopprodukts ir 249,9 miljardi ASV dolāru, bet IKP uz vienu iedzīvotāju ir 50 570 ASV dolāri.

## Vēsture

Štats ir nosaukts par godu Anglijas karalim Čārlzam I Stjuartam, kura valdīšanas laikā šeit izveidoja angļu koloniju.
1788. gada 23. maijā Dienvidkarolīna kļuva par astoto ASV pavalsti, kas ratificēja ASV Konstitūciju. Sākoties Amerikas pilsoņu karam, Dienvidkarolīna kļuva par pirmo štatu kas izstājās no ASV un pievienojās Amerikas Valstu Konfederācijai.

## Lielākās pilsētas

| Vieta | Pilsēta | Iedzīvotāju skaits |
| --- | --- | --- |
| 1 | Čārlstona | 150 227 |
| 2 | Kolumbija | 136 632 |
| 3 | Nortčārlstona | 114 852 |
| 4 | Mauntplesenta | 90 801 |
| 5 | Rokhila | 74 372 |
| 6 | Grīnvila | 70 720 |
| 7 | Samervila | 50 915 |
| 8 | Gūskrīka | 45 946 |
| 9 | Samtera | 43 463 |
| 10 | Spārtanbērga | 39 899 |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dienvidkarolīna.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
# Pjemontiešu valoda[labot | labot pirmkodu]

| Pjemontiešu valoda *Piemontèis, Lenga piemontèisa* |
| --- |
| Valodu lieto: |  Itālija  |
| Reģions: | Pjemonta (Itālijas ziemeļrietumi) |
| Pratēju skaits: | ~2 000 000 |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Itāļu   Romāņu    Rietumitāliešu     Gallu-romāņu      Gallu-itāliešu       **Pjemontiešu valoda** |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | *nav* |
| ISO 639-2: | roa |
| ISO 639-3: | pms  |
| Pjemontiešu valodas izplatības areālsPjemontiešu valodas izplatības areāls |
|

**Pjemontiešu valoda** (*Piemontèis*) ir romāņu saimes valoda, kurā runā apmēram 2 miljoni cilvēku Pjemontā, Itālijas ziemeļrietumos. Bieži šī valoda tiek uzskatīta par itāļu valodas dialektu.

Pirmie rakstu pieminekļi pjemontiešu valodā ir kopš 12. gadsimta. Literārā valoda tika izkopta 17. un 18. gadsimtā.

## Statuss

Pjemontā, tāpat kā citur Itālijā, ikdienas komunikācijā dominē itāļu valoda. Pjemontiešu valodas lietošana tikusi apkarota gan Itālijas Karalistes, gan Itālijas Republikas laikā. Oficiālais iemesls bijis diskriminācijas novēršana attieksmē pret ieceļotājiem no citiem (nabadzīgākajiem) Itālijas reģioniem.

2004.g. Pjemontas reģionālais parlaments pasludināja pjemontiešu valodu par reģionālo valodu, bet Itālijas valdība šo lēmumu neatzīst. Ierobežotos apmēros pjemontiešu valoda tiek lietota skolu izglītības programmās.

## Ārējās saites

* *Piemont Viv* Arhivēts 2007. gada 8. janvārī, *Wayback Machine* vietnē. Pjemontiešu diskusiju vietne
* Pjemontiešu valodas vietne Arhivēts 2006. gada 8. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē.
* Pjemontiešu valoda
* Pjemontiešu valodas īsai apraksts
* *Lalinguapiemontese.net* Tiešsaistes pjemontiešu valodas kursi
* *Arbut - Ël piemontèis a scòla* Pjemontiešu valodas programma skolās
# Ābrams[labot | labot pirmkodu]

Rembranta glezna, kurā attēlots, kā Ābrams upurē savu dēlu
**Ābrams** jeb **Ābrahāms** atbilstoši Torai un Korānam ir ebreju un arābu ciltstēvs, pirmais cilvēks, kas atzina vienu vienīgo Dievu. Jūdaismā viņš tiek saukts par Avraham Avinu (Ābrahāms, mūsu Tēvs), savukārt islāmā — par Ibrahimu.

Jūdaisms, kristietība un islāms dažreiz tiek sauktas par Ābrama reliģijām, jo visu šo reliģiju svētajos rakstos Ābrams tiek pieminēts kā ciltstēvs. Atbilstoši ebreju tradīcijai Ābrams esot dzīvojis no 1812. līdz 1637. gadam p.m.ē. Kristiešu tradīcijā viņa dzīves laiks ir vēl agrīnāks, 2000.—1825. gads p.m.ē.

## Bībeles pārskats

Par Ābramu ir klāstīts Radīšanas grāmatas nodaļās 11:26—25:10. Tajā ir teikts, ka Ābrama tēvs bija Tera. Viņam bija vēl divi dēli — Nahors un Harāns. Ābrams apņēma par sievu savu pusmāsu Sāru. Ābrama tēvs lika viņam kopā ar sievu un dēladēlu Latu doties no viņa dzimtās Ūras (Senās Divupes) uz Kanaānu. Viņi nonāca Hāranā, kur arī apmetās uz dzīvi. Tur Ābrams noslēdza derību ar Dievu par to, ka viņš turpmāk atzīs tikai vienu vienīgo Dievu un par to viņš tiks svētīts ar neskaitāmiem pēcnācējiem paaudžu paaudzēs. Ābramam bija 75 gadi, kad viņš ar sievu un brāļa dēlu Latu izgāja no Hāranas un nonāca Sihemā.

Kanaānā valdīja bads, tādēļ Ābrams ar sievu Sāru devās uz Ēģipti. Tā kā viņa sieva bija ļoti skaista, tad viņš lūdza Sārai, lai tā ēģiptiešiem stāsta, ka ir Ābrama māsa. Ābrams baidījās, ka ēģiptieši citādi varētu viņu nogalināt, lai iegūtu Sāru. Kad abi nonāca Ēģiptē, Sāra tika paņemta faraona namam, savukārt Ābrams par labvēlību tika atalgots ar sīklopiem, liellopiem, ēzeļiem, kalpiem, kalponēm un kamieļiem. Tomēr Dievs sodīja faraonu ar lielām mocībām par to, ka viņš pie sevis bija paņēmis Ābrama sievu. Kad faraons atklāja, ka Sāra ir precējusies, viņš pavēlēja Ābramam ar Sāru pamest Ēģipti, ņemot līdzi visu, kas viņiem piederēja.

Viņi nonāca zemē starp Bēteli un Aju. Tur starp Ābrama lopu ganiem un Lata lopu ganiem izcēlās konflikts. Lai strīds nepāraugtu arī konfliktā starp Ābramu un Latu, katrs no viņiem turpmāk devās savās gaitās. Lats izvēlējās doties uz Jordānas apgabalu, bet Ābrams devās uz dienvidiem un apmetās uz dzīvi Hebronā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ābrams.
# Arduino[labot | labot pirmkodu]

*Arduino* modeļi: *MEGA*, *UNO*, *Mini* un *LilyPad*
*Arduino* ar prototipēšanas plati un displeju
Arduino ir elektronikas un programmatūras platforma, kas ir vienkārši izmantojama arī neprofesionāliem lietotājiem. To izstrādā un ražo Itālijas uzņēmums *Arduino*.

Nosaukums *Arduino* aizgūts no Ivreas bāra, kur pulcējās daži projekta dibinātāji.

*Arduino* aparatūra sastāv no plates ar mikrokontroliera mikroshēmu un palīgelementiem. Plates ir aprīkotas ar ciparu un analogajiem ievadizvades tapu komplektiem, ko var savienot ar dažādām paplašināšanas platēm (vairogiem) un citām shēmām. Atšķirībā no agrākiem mikrokontrolieru risinājumiem, kad programmas ierakstīšanai vajadzēja atsevišķu programmatora ierīci, *Arduino* ir iepriekšieprogrammēti ar pašsāknēšanās programmu. Tas ļauj vienkārši ielādēt programmas no cita datora ar seriālo savienojumu (visbiežāk *USB*). *Arduino* programmas tiek rakstītas C un C++ programmēšanas valodu dialektos. *Arduino* platforma piedāvā savu integrēto izstrādes vidi, kas veidota uz *Processing* un *Wiring* programmēšanas vides bāzes, bet var izmantot arī citus tradicionālus kompilēšanas rīkus.

Projekta produkti tiek izplatīti kā atvērtā pirmkoda aparatūra un programmatūra, kas licencēta saskaņā ar *GNU Lesser General Public License* (LGPL) vai GNU Vispārējo publisko licenci (GPL), kas ļauj ikvienam ražot un izplatīt *Arduino* plates un programmatūru. *Arduino* plates ir pieejamas komerciāli iepriekšsamontētā veidā vai kā dari pats komplekti.

*Arduino* projekts tika sākts 2003. gadā Itālijas Ivreas Mijiedarbības projektēšanas institūta studentu programmā. Mērķis bija piedāvāt lētu un vienkāršu iespēju iesācējiem un profesionāļiem izveidot ierīces, kas mijiedarbojas ar ārējo vidi, izmantojot sensorus un izpildmehānismi.

2025. gada 7. oktobrī tika paziņots, ka ASV uzņēmums *Qualcomm* iegādāsies *Arduino*. Vienlaikus *Arduino* paziņoja par jaunu plati *Uno Q* ar *Qualcomm QRB2210* procesoru, kas paredzēts MI un grafiskajām darba slodzēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Arduino.
* Oficiālā vietne