Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Lielais Lācis

**Lielais Lācis**|  Zvaigznāja karte ar tā robežām |
| **Saīsinājums (latīniski):** | UMa |
| **Nosaukums (latīniski)** | Ursa Major |
| **Rektascensija:** | 10,67 h |
| **Deklinācija:** | +55,38° |
| **Zvaigznāja platība:** | 1279,66 kv. grādi. (3. vieta) |
| **Galvenās zvaigznes:** | 7, 20 |
| **Zvaigznes ar eksoplanētām:** | 21 |
| **Spožas zvaigznes:** | 7 |
| **Tuvās zvaigznes:** | 8 |
| **Spožākā zvaigzne:** | *ε UMa* (1,76m) |
| **Tuvākā zvaigzne:** | *Lalande 21185* (8,29 ly) |
| **Mesjē kataloga objekti:** | 7 |
| **Meteoru plūsmas:** |  |
| **Robežzvaigznāji** | Pūķis Žirafe Lūsis Mazais Lācis Lauva Berenikes Mati Medību Suņi Vēršu Dzinējs |
| **Redzams Latvijā** | visu gadu |
| Redzams platuma grādos no +90° līdz −30° |

**Lielais Lācis** (latīņu: *Ursa Major* — ‘Lielā Lācene’) ir labi pamanāms Ziemeļu puslodes zvaigznājs. Tā galveno zvaigžņu figūru sauc par **Lielajiem Greizajiem Ratiem** vai **Lielo Kausu**. Daudzās senajās kultūrās šis zvaigznājs saistīts tieši ar lāci. Tas ir trešais lielākais zvaigznājs pēc leņķiskās platības. Tā platība ir 1279,66 kvadrātgrādi jeb 3,10% no debesjuma.

Orientēšanās pēc Lielajiem Greizajiem ratiem
Lielā Lāča zvaigznājs ir attēlots Amerikas Savienoto Valstu štata Aļaskas karogā. Lielie Greizie Rati tiek izmantoti, lai naktī varētu orientēties pēc debess pusēm. Ja velk iedomātu taisni starp malējām Greizo Ratu (kausa) zvaigznēm Dubhi un Meraku (α un β) uz augšu, tad apmēram piecu nogriežņu attālumā uz šīs taisnes atrodas Polārzvaigzne (Mazā Lāča zvaigznājā), kas norāda uz ziemeļiem.

Lielā Lāča zvaigznājs Ziemeļu puslodē, tātad arī Latvijā, ir redzams visu gadu. Tas robežojas ar 8 citiem zvaigznājiem: ar Pūķi, Žirafi, Lūsi, Mazo Lāci, Lauvu, Berenikes Matiem, Medību Suņiem un ar Vēršu Dzinēju.

## Lielā Lāča zvaigznes

Lielo Greizo Ratu zvaigžņu grupa
Tabulā uzskaitītas 10 spožākās zvaigznes Lielā Lāča zvaigznājā pēc redzamā spožuma.

| Zvaigzne | Baiera apzīmējums | Redzamais spožums | Attālums, ly |
| --- | --- | --- | --- |
| Aliots | ε | 1,76 | 81 |
| Dubhe | α | 1,81 | 124 |
| Alkaids | η | 1,85 | 101 |
| Mizars | ζ1 | 2,23 | 83 |
| Meraks | β | 2,34 | 79 |
| Fekda | γ | 2,41 | 84 |
| ψ UMa | ψ | 3,00 | 147 |
| Dienvidu Tanija | μ | 3,06 | 249 |
| Talita | ι | 3,12 | 48 |
| θ UMa | θ | 3,17 | 44 |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lielais Lācis.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Hederiha mitoloģijas enciklopēdijas raksts (vāciski)
# Tālie Austrumi

Tālie Austrumi pasaules kartē
**Tālie Austrumi** ir nosacīts Austrumāzijas un Dienvidaustrumāzijas valstu un teritoriju kopīgais nosaukums.

Termins radies 19. gadsimtā Eiropā, kur Tālie Austrumi tika uzskatīti par "tālākajiem austrumiem" attiecībā pret Tuvajiem Austrumiem un Vidējiem Austrumiem. Tālajos Austrumos ietilpst Vjetnama, Honkonga, Indonēzija, Kambodža, Ķīnas Republika, Ķīna, Ziemeļkoreja, Dienvidkoreja, Krievijas Federācijas austrumdaļa, Singapūra, Taizeme, Filipīnas un Japāna.

Tālo Austrumu valstis aktīvi piedalās starptautiskās organizācijās, piemēram, ANO, ASEAN un APEC (Āzijas un Klusā okeāna ekonomiskā sadarbība), veicinot ekonomisko un politisko sadarbību.

## Ekonomika

Mūsdienās Tālie Austrumi ir globāli nozīmīgs ekonomiskais centrs, jo vairākas no reģiona valstīm ir kļuvušas par galvenajām ekonomiskajām lielvarām:

* Ķīna un Japāna ir divas no pasaules lielākajām ekonomikām, kas veicina globālo tirdzniecību un tehnoloģisko attīstību.
* Dienvidkoreja un Singapūra ir pazīstamas ar savu tehnoloģisko progresu un inovatīvo ražošanu.
* Taizeme un Vjetnama ir kļuvušas par svarīgām rūpnieciskām un tirdzniecības valstīm ar strauji augošām ekonomikām.

## Ģeopolitiskā situācija

Tālajos Austrumos ir arī nozīmīgi ģeopolitiskie jautājumi, kas ietekmē starptautiskās attiecības:

* Ķīnas ietekme un tās ambīcijas reģionā rada sarežģījumus attiecībās ar citām valstīm, piemēram, Taivānu un Japānu.
* Ziemeļkorejas kodolprogramma ir galvenais drošības izaicinājums Austrumāzijā, kas izraisa bažas starptautiskajā kopienā.
* Jūras robežu strīdi Dienvidķīnas jūrā starp Ķīnu, Filipīnām, Vjetnamu un citām valstīm.

## Atsauces
# Ladino

| Ladino לאדינו, *Ladino* גֿודיאו-איספאנייול, *Djudeo-espanyol*  |
| --- |
| Vēsturiskās ladino valodas kopienas Vidusjūras reģionā. Gredzenoti apļi apzīmē mūsdienu runas kopienas: |  |
| Valodu lieto: | Izraēla, Turcija, Amerikas Savienotās Valstis, Francija, Grieķija, Brazīlija, Apvienotā Karaliste, Maroka |
| Pratēju skaits: | starp 100 un 200 tūkstošiem |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Itāliskās   Romāņu    Rietumitāliešu     Gallu-ibēriešu      Ibēriešu-romāņu       Rietumibēriešu        Spāņu         **Ladino**  |
| Rakstība: | ebreju alfabēts, latīņu alfabēts  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: | nav |
| Regulators: | *Autoridad Nasionala del Ladino* |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | *nav* |
| ISO 639-2: | lad |
| ISO 639-3: | lad |
|

**Ladino** (לאדינו, *Ladino*), **ebreju-spāņu valoda** (גֿודיאו-איספאנייול, *Djudeo-espanyol*) jeb **sefārdu valoda** ir romāņu valoda, kas radusies uz senspāņu valodas pamata ar ivrita un aramiešu valodas elementiem. Tajā ir jūtama arī arābu, turku un pat grieķu valodas ietekme.

Ladino valodas pirmsākumi ir meklējami 1492. gadā, kad ebreji, kuri nepieņēma tiem uzspiesto kristietību, bija spiesti izceļot no Spānijas. Tie uzsāka dzīvi citās valstīs, asimilējot to valodas, radot ladino valodu. Mūsdienās ladino valodā runā aptuveni 100 tūkstoši sefārdu, kas galvenokārt dzīvo Izraēlā. Citās pasaules zemēs šī valoda ir tuvu izmiršanai. Tiek lēsts, ka Turcijā dzīvo 8 tūkstoši ladino pratēju, Amerikas Savienotajās Valstīs — 3,5 tūkstoši, Francijā — 2,5 tūkstoši un Grieķijā — 1,3 tūkstoši.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ladino.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Na-dene valodas[labot | labot pirmkodu]

| Na-dene valodas |
| --- |
| Ģeogrāfiskā izplatība |
Ziemeļamerika |
| Ģenētiskā klasifikācija |
Dene-Jeņisejas ?* **Na-dene valodas**
 |
| Atzari | * Atabasku-ejaku
* Atapasku
* Ejaku
* Tlinkitu
 |
| ISO 639-5 | xnd |
|  |

**Na-dene** (arī **atapasku-ejaku-tlinkitu**, **tlina-dene**) ir Ziemeļamerikas indiāņu valodu saime, kurai pieder atapasku valodas, ejaku valoda un tlinkitu valoda. Strīdīgs ir jautājums par iespējamo haidu valodas piederību šai saimei.

Vairāki valodnieki izvirzījuši tēzes par na-denes un šobrīd jau gandrīz izmirušās Jeņisejas valodu saimes radniecību.

## Klasifikācija

Saskaņā ar vismazāk strīdīgo atzinumu na-dene valodas iedala divos atzaros — tlinkitu un atapasku-ejaku:

* Tlinkitu valoda (ap 700 runātāju)
* Atapasku — ejaku:
Ejaku valoda (izzudusi 2008. gadā)
	+ Atapasku valodas:Ziemeļu atapasku valodas (31 valoda)
Klusā okeāna piekrastes atapasku valodas (7 valodas)
Dienvidu atapasku valodas (navahu un 6 apaču valodas)

Pēc ievērojamā valodnieka un indiāņu valodu pētnieka Edvarda Sapīra atzinuma, haidu valoda veido vienu atsevišķu na-dene saimes atzaru, kamēr atapasku-tlinkitu — otru šīs saimes atzaru.

Saskaņā ar Sergeja Starostina (*Сергей Старостин*) un viņa sekotāju viedokli na-dene (ieskaitot haidu) valodas līdztekus sinotibetiešu, Jeņisejas valodām un basku valoda pieder hipotētiskajai dene-kaukāziešu valodu virssaimei.

## Ārējās saites

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Aļaskas Pamatiedzīvotāju Valodas Centrs (angliski)
* Atapasku vārdu salīdzināmā tabula (angliski)
# Aviācijas bāzeskuģis

ASV aviācijas bāzeskuģis "Teodors Rūzvelts"
**Aviācijas bāzeskuģis** ir karakuģis, kas kara flotē tiek izmantots kā aviobāze kara aviācijai.

Aviācijas bāzeskuģu galvenie tipi ir lidmašīnu bāzeskuģi un helikopteru bāzeskuģi. Uz lidmašīnu bāzeskuģa klāja ir izvietots skrejceļš, lai nodrošinātu lidmašīnu pacelšanos un nolaišanos. Tāpat uz šāda kuģa ir iespējams veikt lidmašīnu remontu, tehnisko apkalpi un degvielas uzpildīšanu, kā arī nodrošināt lidojumu vadību. Lielākoties uz lidmašīnu bāzeskuģa tiek bāzēti iznīcinātāji.

Kā kuģis tas ir ātrs un viegli manevrējams, kas ļauj ar šāda tipa kuģu palīdzību salīdzinoši īsā laikā koncentrēt aviāciju jebkurā pasaules daļā, tomēr lielākoties šie kuģi nevar operēt bez karaflotes atbalsta, kas tos pasargā no pretinieku uzbrukumiem jūrā. Aviācijas bāzeskuģa galvenās funkcijas ir nodrošināt karaflotei aviācijas aizsardzību, kā arī būt par bāzi aviācijas uzlidojumiem uz sauszemes.

Aviācijas bāzeskuģu būvniecībai ir lielas izmaksas, tāpēc pasaulē tikai dažas valstis var tos atļauties. Pēc 2011. gada datiem pasaulē deviņām valstīm bija šādi kuģi, turklāt sešām no tām bija tikai viens aviācijas bāzeskuģis. No divdesmit viena aviācijas bāzeskuģa vienpadsmit piederēja Amerikas Savienotajām Valstīm. Visus ASV aviācijas bāzes kuģus darbina kodolreaktori, kas nozīmē, ka teorētiski tie var nepārtraukti kuģot pat 25 gadus līdz tiem ir nepieciešama uzpildīšanās.[*nepieciešama atsauce*]

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Aviācijas bāzeskuģis.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Sponsors

Jāšanas sporta sponsorēšana (automobiļu ražotāja reklāma)
**Sponsors** (no latīņu: *spondeo* — ‘galvo, garantē’) ir fiziska vai juridiska persona, kas finansē kādu konkrētu pasākumu. Sponsors atšķirībā no investora piešķir finansējumu bez mērķa gūt ienākumus no ieguldījuma.
# Olimpa kalns (Kipra)[labot | labot pirmkodu]

| Olimpa kalns |
| --- |
|  |
| Olimpa kalnsRādīt kartē "Kipra"Olimpa kalnsRādīt kartē "Vidusjūra" |
| Augstums | 1952 m v.j.l. |
| Atrašanās vieta |  Kipra |
| Kalnu grēda | Trodosi |
|  **Olimpa kalns Vikikrātuvē** |

**Olimpa kalns** (grieķu: *Όλυμπος*) ir 1952 metrus augsta virsotne Kipras salā. Tā ir Trodosu kalnu un Kipras salas augstākā virsotne.

Kalna nogāzēs ierīkotas slēpošanas trases. Pati kalna virsotne nav publiski pieejama, jo šeit atrodas Lielbritānijas kara bāze. Antīkais vēsturnieks Strabons apgalvo, ka kalna rajonā atradās Afrodītes templis, kurā sievietēm ieeja bija aizliegta.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Olimpa kalns.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Olimpa kalns summitpost.org
# Ciānkrāsa

| Ciānkrāsa |
| --- |
|  |
| Krāsu koordinātas |
| *Hex* | #00FFFF |
| sRGB**B**  (r, g, b) |
(0, 255, 255) |
| **B**: Normalizēts līdz [0–255] (baits)  |

**Ciānkrāsa**, arī **ciānzaļā krāsa** vai **zilzaļā krāsa**, ir redzamās gaismas spektra krāsa, kas šajā spektrā atrodas starp zilo un zaļo krāsu. Tā veidojas, apvienojot zilo un zaļo gaismu, neietverot sarkano komponenti, un tiek uzskatīta par vienu no trim primārajām krāsām subtraktīvajā CMYK (ciānfuksīndzeltenmelnajā) krāsu modelī, ko plaši izmanto drukas un tipogrāfijas nozarē. Ciānkrāsai ir būtiska nozīme krāsu atveidē fotogrāfijā, grafiskajā dizainā, kartogrāfijā un zinātniskajā vizualizācijā, kur precīza krāsu reproducēšana ir ļoti nozīmīga. Tā tiek izmantota arī digitālajā krāsu modelī RGB kā sekundārā krāsa (zaļais + zilais), un tās nokrāsas bieži tiek apzīmētas ar nosaukumiem kā *aqua*, *light cyan* vai *electric cyan*. Ciānkrāsa tiek asociēta ar ūdeni, vēsumu un mierīgumu, padarot to populāru gan tehniskās ilustrācijās, gan mākslinieciskajos darbos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ciānkrāsa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Tanegasimas kosmosa centrs

| Tanegasimas kosmosa centrs |
| --- |
|
種子島宇宙センタ |
| Palaišanai sagatavota raķete H-IIA Tanegasimā |
| Ģeogrāfija |
|  |
| Izvietojums |
Klusais okeāns |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Arhipelāgs |
Japānas salu arhipelāgs |
| Platība |
9,7 km² |
| Administrācija |
|  Japāna |
|
Pārvalda JAXA — Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūra |
|  **Tanegasimas kosmosa centrs Vikikrātuvē** |

**Tanegasimas kosmosa centrs** (japāņu: 種子島宇宙センタ, *Tanegashima Uchū Sentā*), arī **Tanegašimas kosmosa centrs**, ir Japānas lielākais kosmodroms. Izvietots Tanegasimas salas dienvidaustrumu piekrastē, apmēram 40 km uz dienvidiem no lielās Kjusju salas dienvidu krasta. Administratīvi atrodas Kagosimas prefektūrā. Dibināts 1969. gadā, pieder Japānas Aerokosmisko pētījumu aģentūrai — JAXA.

Galvenokārt no Tanegasimas kosmisko raķešu palaišanas kompleksa tiek palaistas smagās Japānas nesējraķetes H-IIA un H-IIB, kā arī nelielas suborbitālās raķetes zinātniskiem mērījumiem. Kosmiskos aparātus iespējams palaist līdz 99° leņķī no ekvatora plaknes. Galvenais palaišanas komplekss Josinobu (japāņu: 大型ロケット発射場, *Ōgata Rokketo Hassjadzjo, Lielo raķešu starta laukums*) sastāv no diviem palaišanas laukumiem. Raķetes uz tiem tiek nogādātas un uzstādītas pilnīgi gatavā veidā.

Pie kosmodroma ir izpētes centrs, kurā tiek testēti pavadoņi, dzinēji un degviela.

Tanegasimā atrodas kosmosa muzejs, uz to tiek organizētas autobusu ekskursijas. Tuvumā esošajā Minamitanes pilsētiņā izvietoti startu vērošanas punkti. JAXA reklamē šo kosmodromu kā skaistāko pasaulē.

Par godu Tanegasimas salai un kosmodromam nosaukts asteroīds #8866.

## Attēlu galerija

* Kosmosa centrs 2018. gadā
* Skats uz startu no ziemeļiem
* Viena no H-II raķetēm muzejā.
* ASV sūtne Japānā Kerolaina Kenedija ar JAXA prezidentu Naoki Okumuru TKC apmeklētāju centrā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tanegasimas kosmosa centrs.
# Aleksandra III tilts

| Aleksandra III tilts |
| --- |
| *Pont Alexandre-III* |
|  |
| Šķērso |
Sēna |
| Atrašanās vieta |
Parīze |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Arhitekts |
Žozefs Kasjēns Bernārs |
| Tilta tips |
arkas tilts |
| Materiāli |
tērauds, akmens |
| Balstu skaits |
2 |
| Garums |
152 metri |
| Platums |
30 metru |
| Celtniecība |
1896.—1900. gads |
| Tilts atklāts |
1900. gadā |
|  **Aleksandra III tilts Vikikrātuvē** |

**Aleksandra III tilts** (franču: *Pont Alexandre III*) ir vienas arkas tilts Parīzes 7. un 8. apriņķī, tas šķērso Sēnu un atrodas starp Invalīdu namu un Elizejas laukiem.

Tilta pamatakmeni 1896. gadā lika Krievijas imperators Nikolajs II, un tilts nosaukts par godu viņa tēvam Aleksandram III, kura valdīšanas laikā tika izveidota Francijas—Krievijas alianse. Tilts celts četrus gadus un atklāts 1900. gadā, neilgi pirms Pasaules izstādes Parīzē.

Kopš 1975. gada tilts ir Francijas valsts aizsardzībā kā vēstures un arhitektūras piemineklis. Veidots *Beaux-Arts* stilā.

*
*
*

## Ārējās saites

* Alexandre III Bridge *Structurae* vietnē
* Pont Alexandre III
* Alexandre III Bridge, current photographs and of the 1900s.
# Nevienlīdzība

**Nevienlīdzība** ir sociālekonomiska parādība, kurā sabiedrības locekļiem nav pieejami vienādi resursi, iespējas un citas būtiskas īpašības. Nevienlīdzība var izpausties dažādos veidos, tostarp ekonomiskajā nevienlīdzībā, mantiskā nevienlīdzībā, dzimumu nevienlīdzībā, rasu nevienlīdzībā, izglītības nevienlīdzībā un citu veidu diskriminācijā.

## Nevienlīdzība Latvijā

2022. gadā Latvijā joprojām bija viens no augstākajiem sociālās nevienlīdzības rādītājiem Eiropas Savienībā, lai arī trūcīgu iedzīvotāju skaits pēdējos gados samazinājies. Pašlaik nabadzības riskam bija pakļauti ceturtā daļa Latvijas cilvēku.

Ekonomiskā attīstība un dzīves līmenis būtiski atšķiras starp Rīgu un pārējiem reģioniem, piemērām bezdarba līmenis Latgalē ir augstāks nekā citos Latvijas reģionos. Rīgā un tās apkārtnē ir lielākas ekonomiskās iespējas un augstāks ienākumu līmenis, savukārt lauku reģionos ir mazāk darba iespēju un zemāks dzīves līmenis. Latvija saņem ievērojamu finansējumu no ES fondiem, kas tiek izmantoti, lai attīstītu infrastruktūru un veicinātu ekonomisko izaugsmi reģionos ārpus Rīgas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Nevienlīdzība.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Vācijas prezidents[labot | labot pirmkodu]

| Vācijas Federatīvās republikas prezidents Bundespräsident der Bundesrepublik Deutschland
  |
| --- |
| **Vācijas Prezidenta standarts** |
| **Amatā Franks Valters Šteinmeiers** kopš 2017. gada 19. marta |
| Rezidence |
Belvjū pils (Berlīne) Hameršmita villa (Bonna) |
| Iecēlājs |
Federālais konvents |
| Termiņa ilgums |
5 gadi ar iespēju pārvēlēt vēl vienu reizi |
| Pirmais |
Teodors Heiss |
| Izveidots |
1949. gada 24. maijs |
| Tīmekļa vietne |
 |

**Vācijas prezidents** (vācu: *Deutscher Bundespräsident*, burtiski "Vācijas federālais prezidents") ir Vācijas valsts prezidents. Viņa funkcijas ir galvenokārt reprezentīvas.

## Uzskaitījums

   Brīvā demokrātiskā partija
   Vācijas Kristīgo demokrātu apvienība
   Vācijas Sociāldemokrātiskā partija
   Bez partijas / Neatkarīgais

| # | Portrets | Vārds, uzvārds (Dzimis—miris) | Pilnvaru termiņš | Politiskā partija/ piederība | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pagaidu prezidents — Kārlis Arnolds (1949. gada 7. — 12. septembris) |
|  | **1.** |  | **Teodors HeissTheodor Heuss* (1884—1963) | 1949. gada 12. septembris — 1959. gada 12. septembris | Brīvā demokrātiskā partija |  |
|  | **2.** |  | **Henrihs LībkeHeinrich Lübke* (1894—1972) | 1959. gada 13. septembris — 1969. gada 30. jūnijs | Vācijas Kristīgo demokrātu apvienība | atkāpies no amata. |
|  | **3.** |  | **Gustavs HeinemansGustav Heinemann* (1899—1976) | 1969. gada 1. jūlijs — 1974. gada 30. jūnijs | Vācijas Sociāldemokrātiskā partija |  |
|  | **4.** |  | **Valters ŠēlsWalter Scheel* (1919—2016) | 1974. gada 1. jūlijs — 1979. gada 30. jūnijs | Brīvā demokrātiskā partija |  |
|  | **5.** |  | **Kārlis KarstenssKarl Carstens* (1914—1992) | 1979. gada 1. jūlijs — 1984. gada 30. jūnijs | Vācijas Kristīgo demokrātu apvienība |  |
|  | **6.** |  | **Rihards fon VeiczekersRichard von Weizsäcker* (1920—2015) | 1984. gada 1. jūlijs — 1994. gada 30. jūnijs | Vācijas Kristīgo demokrātu apvienība |  |
|  | **7.** |  | **Romāns HercogsRoman Herzog* (1934—2017) | 1994. gada 1. jūlijs — 1999. gada 30. jūnijs | Vācijas Kristīgo demokrātu apvienība |  |
|  | **8.** |  | **Johaness RauJohannes Rau* (1931—2006) | 1999. gada 1. jūlijs — 2004. gada 30. jūnijs | Vācijas Sociāldemokrātiskā partija |  |
|  | **9.** |  | **Horsts KēlersHorst Köhler* (1943—2025) | 2004. gada 1. jūlijs — 2010. gada 31. maijs | Vācijas Kristīgo demokrātu apvienība | atkāpies no amata. |
| Pagaidu prezidents — Jenss Bērnsens (2010. gada 31. maijs — 30. jūnijs) |
|  | **10.** |  | **Kristians VulfsChristian Wulff* (1959) | 2010. gada 30. jūnijs — 2012. gada 17. februāris | Vācijas Kristīgo demokrātu apvienība | atkāpies no amata. |
| Pagaidu prezidents — Horsts Zēhofers (2012. gada 17. februāris — 18. marts) |
|  | **11.** |  | **Joahims GauksJoachim Gauck* (1940) | 2012. gada 18. marts — 2017. gada 18. marts | Neatkarīgais |  |
|  | **12.** |  | **Franks Valters ŠteinmeiersFrank-Walter Steinmeier* (1956) | 2017. gada 19. marts — *pašlaik* | Vācijas Sociāldemokrātiskā partija |  |
# Džordžs Šulcs

| **Džordžs ŠulcsGeorge Shultz* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
60. ASV valsts sekretārs |
|  |
| **Amatā** 1982. gada 16. jūlijs — 1989. gada 20. janvāris |
| Viceprezidents (i) |
Džordžs Herberts Volkers Bušs |
| Prezidents |
Ronalds Reigans |
| Priekštecis |
Akesandrs Heigs |
| Pēctecis |
Džeimss Beikers |
|  |
|
62. ASV valsts kases sekretārs |
|  |
| **Amatā** 1972. gada 12. jūnijs — 1974. gada 8. maijs |
| Viceprezidents (i) |
Spiro Agņū, Džeralds Fords |
| Prezidents |
Ričards Niksons |
| Priekštecis |
Džons Konolijs |
| Pēctecis |
Viljams Simons |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1920. gada 13. decembrī  Ņujorka, Ņujorka (štats), ASV |
| Miršanas dati |
2021. gada 6. februārī (100 gadu vecumā)  Stenforda, Kalifornija, ASV |
| Politiskā partija |
Republikāniskā partija |
| Augstskola |
Prinstonas Universitāte |
| Paraksts |  |

**Džordžs Prets Šulcs** (angļu: *George Pratt Schultz*; dzimis 1920. gada 13. decembrī; miris 2021. gada 6. februārī) bija amerikāņu ekonomists, diplomāts un uzņēmējs. Ričarda Nikona administrācijā Šulcs bija ASV valsts kases sekretārs, bet Ronalda Reigana administrācijā Šulcs bija ASV valsts sekretārs.

Dzimis Ņujorkā, viņš absolvējis Prinstonas Universitāti. Otrā pasaules kara laikā dienējis ASV Jūras spēku korpusā. Pēc kara Šulcs saņēma grādu industriālajā ekonomikā Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā. 1970. gadā viņš kļuva par pirmo Pārvaldības un budžeta pārvaldes direktoru, un šajā amatā viņš strādāja līdz brīdim, kad 1972. gadā tika iecelts par ASV Valsts kases sekretāru. 1982. gadā Ronalds Reigans iecēla Šulcu par 60. ASV valsts sekretāru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džordžs Šulcs.
# Ici Radio-Canada Télé[labot | labot pirmkodu]

| *Ici Radio-Canada Télé* |
| --- |
|  |
| Valsts |  Kanāda |
| Valoda |
franču (kanādiešu paveids) |
| Dibināta |
1952. gadā |

Ici Radio-Canada Télé ir Kanādas franču valodas virszemes televīzijas tīkls, kas pieder *CBC/Radio-Canada*. Kanāls translē kopš 1952. gada 6. septembra. Tā angļu valodas ekvivalents ir *CBC Television*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne (franciski)
# Iguanodons

| Iguanodons *Iguanodon* |
| --- |
|  |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Apakštips | Mugurkaulnieki (*Vertebrata*) |
| Klase | Rāpuļi (*Sauropsida*) |
| Virskārta | Dinozauri (*Dinosauria*) |
| Kārta | Putniegurņa dinozauri (*Ornithischia*) |
| Apakškārta | Cerapodi (*Cerapoda*) |
| Dzimta | Iguanodoni (*Iguanodontidae*) |
| Ģints | Iguanodoni (*Iguanodon*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * I. bernissartensis
* I. anglicus
* ??? I. dawsoni
* ??? I. fittoni
 |
|  |
|  **Iguanodons Vikikrātuvē** |

**Iguanodoni** (latīņu: *iguanodon - "iguānas zobs"*) ir cerapodu apakškārtas ģints dinozauri. Viņi spēja pārvietoties gan uz visām četrām kājām, gan tikai uz divām. Tādēļ iguanodoni tiek uzskatīti par evolūcijas posmu, kad daļa no cerapodiem sāka staigāt tikai uz divām kājām. Ir bijušas dažādas iguanodonu sugas, kuras tiek datētas sākot ar juras laikmetu līdz krīta laikmeta beigām. Iguanodonu fosilijas ir atrastas gan Eiropā, gan Āzijā, gan Ziemeļamerikā. Iguadononu vislielākā atšķirība no citiem līdzīgiem dinozauriem bija tāda, ka kāju galos tam bija dzelkšņi, kas, iespējams, nodrošināja aizsardzību pret plēsoņām. Lielie un apjomīgie zālēdāji ir vieni no iguanodontu grupas dinozauriem.

1825. gadā angļu ārsts Gideons Mantels ziņoja par savas sievas atradumu. Viņa sieva Mērija pirms trim gadiem pludmalē kādā ceļmalas akmenī bija atradusi divus lielus zobus. Arī netālajā akmeņlauztuvē tika atrasti zobi un pārakmeņojušies kauli. Tā kā zobi pēc savas formas bija līdzīgi Centrālamerikā un Dienvidamerikā dzīvojošas ķirzakas iguānas zobiem, Mantels jaunatklāto dzīvnieku nosauca par iguanodonu, kas tulkojumā nozīmē "iguānas zobs". Līdz ar to iguanodons kļuva par otro dinozauru, kam tika dots zinātnisks nosaukums (pirmais bija *Megalosaurus*).

Iguanodona salīdzinājums ar cilvēku