# Viļņa[labot | labot pirmkodu]

| Viļņa  |
| --- |
| galvaspilsēta |
| *Vilnius* |
|  |
| VecpilsētaViļņas biznesa centrsViļņas arhikatedrālā bazilikaĢedimina tornisSvētās Terēzes baznīca un Aušras vārti |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |
|  **Ģerbonis** |  **Logo** |

 |
| Viļņa |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Lietuva |
| Pašvaldība |
Viļņas pilsētas pašvaldība |
| Pirmoreiz minēta |
1323 |
| Pilsētas tiesības |
1387 |
| Citi nosaukumi | * krievu: *Вильнюс*, līdz 1918. gadam *Ви́льна*
* baltkrievu: *Вільнюс*, vēsturiski *Вільня*
* poļu: *Wilno*
* vācu: *Wilna*
 |
| Platība |
|  • Kopējā |
401 km2 |
| Iedzīvotāji
(2024. gadā) |
|  • kopā |
602 430 |
|  • blīvums |
1 502,3/km² |
| Laika josla |
EET (UTC+2) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
EEST (UTC+3) |
| Mājaslapa | www.vilnius.lt |
|  **Viļņa Vikikrātuvē** |

**Viļņa** (lietuviešu: *Vilnius*) ir Lietuvas galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Tā atrodas Neres un Viļņas upes sateces vietā, valsts dienvidaustrumu daļā, 34 km no Baltkrievijas robežas.

Pilsēta ir ar bagātīgu vēsturi, jo ilgus gadsimtus bijusi Lietuvas dižkunigaitijas galvaspilsēta. No 1579. gada Viļņā darbojas universitāte. Viļņu par savu kultūras centru vēsturiski uzskata lietuvieši, poļi, ebreji un baltkrievi.

Viļņa pazīstama ar savu plašo un labi saglabāto vecpilsētu, kas iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Viļņa bija viena no 2009. gada Eiropas kultūras galvaspilsētām un 2025. gadā kļuva par gada Eiropas Zaļo galvaspilsētu. Viļņa ir lielākā pilsēta Baltijā un ar vislielāko IKP Baltijas valstīs.

## Leģenda par pilsētas rašanos

Pusleģendārais Lietuvas valdnieks Šventaraģis (*Šventaragis*) bija iemīļojis vietu, kur Viļņas (*Vilnia*) upe ietek Nerē, un pēc savas nāves licis sevi šeit sadedzināt. Kopš tiem laikiem šī vieta saucas Šventaraga ieleja (*Šventaragio slėnis*).

Pēc gadiem Lietuvas dižkunigaitis Ģedimins medījis savas galvaspilsētas Traķu apkārtnē. Miegā pēc medībām viņš sapnī redzējis dzelzs vilku, kurš skaļi gaudojis kalna virsotnē. No rīta jautājis krīvam Lizdeiķim (*Lizdeika*), ko tas varētu nozīmēt, tas teicis, ka dzelzs vilks nozīmē, ka šeit izaugs varena pilsēta, kuras slava būs dzirdama kā vilka gaudošana tālu pasaulē. Ģedimins licis šeit dibināt savu jauno galvaspilsētu, bet Lizdeiķis ieguvis vārdu Radivils, nodibinot vienu no ietekmīgākajām Lietuvas augstmaņu dzimtām.

## Vēsture

Viļņas vissenākās ēkas celtas 13. gadsimtā tagadējās Valdnieku pils vietā Katedrāles laukumā. Viļņas koka pils rakstos pirmoreiz pieminēta 1323. gadā Ģedimina vēstulēs. 1325. gadā Ģedimins aicināja Hanzas pilsētu iedzīvotājus apmesties Viļņā, kurai Jagailis 1387. gadā piešķīra pilsētas tiesības.

1413.—1414. gada ziemā Žilbērs de Lanuā aprakstīja Viļņu (*Wilne*) kā Lietuvas galveno pilsētu, kur "ļoti augstā vietā uz kāda smilšaina kalna atrodas pils; tā nostiprināta akmeņiem, zemi un mūrnieka darbu, iekšā tā izbūvēta no koka, un minētās pils aizsargmūris nāk no kalna zemē divās nocietinātās daļās līdz pat apakšai, mūra iekšpusē ir iebūvētas daudzas mājas. Šai pilī un nocietinātajā vietā parasti uzturas hercogs Vītauts, Lietuvas valdnieks, tur viņš tur savu galmu un tur ir viņa mājoklis. Minētajai pilij tuvu garām tek upe, kas ņem savus ūdeņus un ved savu virzienu cauri pilsētai lejup; šī upe saucas Vilija (*Wilne*). Pilsēta nebūt nav nocietināta, bet gara un šaura stiepjas gar upi, tā ir ļoti slikti sabūvēta no koka mājām, dažas baznīcas ir no ķieģeļiem. Un minētā pils kalnā ir nostiprināta tikai ar koka nocietinājumiem (*bolvercques*), kas taisīti mūru veidā."

No 1503. līdz 1522. gadam ap pilsētu uzcēla aizsardzības mūri. Viļņa vislielāko uzplaukumu sasniedza valdnieka Sigismunda I laikā, kad 1544. gadā tā kļuva par galma pilsētu. 1579. gadā Stefans Batorijs nodibināja Viļņas Universitāti. Otrā Ziemeļu kara laikā 1655. gadā Krievijas caristes karaspēks Lietuvas galvaspilsētu ieņēma un nopostīja.

Pēc Trešās Polijas-Lietuvas dalīšanas Viļņu anektēja Krievijas Impērija, un tā kļuva par Lietuvas guberņas centru. 1812. gadā pilsētu ieņēma Napoleona karaspēks. Atkāpjoties Napoleona karaspēks atkal devās caur Viļņu; gan pašā Viļņā, gan tās apkārtnē no bada un aukstuma gāja bojā tūkstošiem franču un poļu kareivju.
Viļņai tolaik bija liela nozīme kā poļu kultūras centram — 19. gadsimta sākumā universitātē darbojās filomāti (*Filomaci*) — slepena poļu biedrība, kurā kopā ar citiem kultūras darbiniekiem darbojās Ādams Mickēvičs. Viļņa bija arī baltkrievu galvenais kultūras centrs, šeit tika izdotas pirmās grāmatas mūsdienu baltkrievu valodā, radās pirmās baltkrievu biedrības un avīzes. Viļņa bija arī liels ebreju kultūras centrs, saukts par *Ziemeļu Jeruzalemi*.
Pēc 1831. gada Novembra sacelšanās Viļņas Universitāti slēdza. Pēc 1863. gada Janvāra sacelšanās sekoja smagas represijas, Viļņas guberņas gubernators Mihails Muravjovs bija iesaukts par "Viļņas kārēju".

* Lietuvas dižkunigaiša Ģedimina otrā vēstule Hanzas Savienībai, kurā pirmo reizi minēts Viļņas nosaukums (kopija, 1323)
* Viļņa 1576. gadā
* Ģedimina tornis
* Viļņas katedrāle

### Lietuvas galvaspilsēta

Lietuvas armija iesoļo Viļņā, 1939
Pirmā pasaules kara laikā Viļņu okupēja Vācijas Impērijas karaspēks. 1918. gada 16. februārī Lietuvas Padome Viļņā proklamēja Lietuvas valsts atjaunošanu. 1918. gada 31. decembrī vācu karaspēks pameta pilsētu, tā palika poļu pašaizsardzības vienību kontrolē.

1919. gada 5. janvārī pilsētu ieņēma Sarkanā armija, no Daugavpils tika pārvietota komunistu valdība V. Mickēviča-Kapsuka vadībā un 27. februārī tika deklarēta Lietuvas-Baltkrievijas PSR (saīsināti — *Litbel*) nodibināšana ar galvaspilsētu Viļņu. Poļu-boļševiku kara laikā pilsētu 1919. gada 19. aprīlī ieņēma poļu karaspēks. 1920. gada 14. jūlijā boļševiki pilsētu atguva. Pa to laiku, kad ar boļševiku sakāvi beidzās kauja par Varšavu, Lietuva un Padomju Krievija 1920. gada 12. jūlijā bija noslēgusi miera līgumu, kurā Viļņa tika atdota lietuviešiem. 1920. gada 7. oktobrī Lietuva un Polija noslēdza Suvalku līgumu. Tomēr, saskaņojot rīcību ar J.Pilsudski, 1920. gada 9. oktobrī pilsētu ieņēma poļu karaspēks L. Žeļigovska vadībā.

Tika nodibināta Centrāllietuvas republika, kura 1922. gadā pēc t. s. Viļņas Seima lēmuma tika iekļauta Polijā, īstenojot J.Pilsudska centienus atjaunot Polijas-Lietuvas kopvalsti. Lietuva līdz t. s. Polijas ultimātam 1938. gadā neatzina Viļņas iekļaušanu Polijā, arī tās konstitūcijā Viļņa bija minēta kā valsts galvaspilsēta, bet Kauņa (faktiskā valsts galvaspilsēta starp pasaules kariem) bija tikai "pagaidu" galvaspilsēta. Šis t. s. Viļņas jautājums ļoti bremzēja veiksmīgu reģiona valstu sadarbību, ko prasmīgi izmantoja PSRS.

Otrā pasaules kara sākumā, Polijas kampaņas laikā, Viļņu 1939. gada 19. septembrī ieņēma Sarkanā armija. Tikai pēc "Bāzu līguma" parakstīšanas 1939. gada 10. oktobrī PSRS valdība Viļņu atdeva Lietuvai. 1939. gada 27. oktobrī pilsētā ienāca Lietuvas karaspēks.
Tomēr 1940. gada 15. jūnijā Viļņu līdz ar visu Lietuvu okupēja un anektēja PSRS, Viļņa kļuva par Lietuvas PSR galvaspilsētu. 1941. gada 24. jūnijā to okupēja Vērmahts, ebreju iznīcināšanai izveidoja geto.
1944. gada 7. jūlijā, tuvojoties Sarkanajai armijai, poļu *Armia Krajowa* sāka sacelšanos pret vācu karaspēku (Operācija Ostra Brama). Kad pilsētu ieņēma padomju karaspēks, sacelšanās dalībniekus internēja. Pēc Otrā pasaules kara beigām poļu iedzīvotājus deportēja uz Poliju.

1990. gada 11. martā Lietuvas PSR AP pieņēma neatkarības deklarāciju, bet 1991. gadā padomju karaspēks uzbruka Viļņas televīzijas tornim, nogalinot 14 cilvēkus un vairākus simtus ievainojot, kas bija sākums arī Barikāžu laikam Latvijā.

## Cilvēki

Viļņas panorāma
Viļņas panorāma
Viļņā dzimuši:

* Aleksandrs Berkmans (*Alexander Berkman*, 1870—1936) — anarhists
* Romēns Garī (*Romain Gary*, 1914—1980) — franču rakstnieks
* Marija Gimbutiene (*Marija Gimbutienė*, 1921—1994) — arheoloģe
* Daļa Grībauskaite (*Dalia Grybauskaitė*, 1956) — politiķe
* Asmika Grigorjana (*Asmik Grigorian*, 1981) — lietuviešu operdziedātāja
* Jaša Heifecs (*Jascha Heifetz*, 1901—1987) — vijolnieks
* Jagailis (*Jogaila*, 1348—1434) — Lietuvas dižkunigaitis un Polijas karalis
* Cēzars Kiī (*Цезарь Антонович Кюи*, 1835—1918) — krievu komponists
* Ģedimins Ķirķils (*Gediminas Kirkilas*, 1951) — politiķis
* Andrjus Kubiļus (*Andrius Kubilius*, 1956) — politiķis
* Emīlija Plātere (*Emilia Plater*, 1806—1831) — poļu un lietuviešu nacionālā varone
* Endrū Šallijs (*Andrew Schally*, 1926—2024) — amerikāņu endokrinologs

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

Iedzīvotāju skaita izmaiņas|

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 1796 | 17 500 | —     |
| 1811 | 56 300 | +221.7% |
| 1818 | 33 600 | −40.3% |
| 1859 | 58 200 | +73.2% |
| 1875 | 82 700 | +42.1% |
| 1897 | 154 500 | +86.8% |
| 1909 | 205 200 | +32.8% |
| 1916 | 140 800 | −31.4% |
| 1919 | 128 500 | −8.7% |
| 1923 | 167 400 | +30.3% |

 |

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 1931 | 195 100 | +16.5% |
| 1939 | 209 400 | +7.3% |
| 1941 | 270 000 | +28.9% |
| 1944 | 110 000 | −59.3% |
| 1959 | 236 100 | +114.6% |
| 1970 | 372 100 | +57.6% |
| 1979 | 481 000 | +29.3% |
| 1985 | 544 400 | +13.2% |
| 1989 | 576 700 | +5.9% |
| 1992 | 644 600 | +11.8% |

 |

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 554 281 | −14.0% |
| 2002 | 550 924 | −0.6% |
| 2003 | 550 213 | −0.1% |
| 2004 | 548 729 | −0.3% |
| 2005 | 546 773 | −0.4% |
| 2006 | 542 525 | −0.8% |
| 2007 | 541 732 | −0.1% |
| 2008 | 541 596 | −0.0% |
| 2009 | 542 969 | +0.3% |
| 2010 | 543 191 | +0.0% |

 |

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 2011 | 536 127 | −1.3% |
| 2012 | 533 279 | −0.5% |
| 2013 | 537 152 | +0.7% |
| 2014 | 539 939 | +0.5% |
| 2015 | 542 664 | +0.5% |
| 2018 | 536 631 | −1.1% |
| 2019 | 541 212 | +0.9% |
| 2020 | 550 834 | +1.8% |
| 2021 | 559 421 | +1.6% |
| 2024 | 602 430 | +7.7% |

 |
|  |

## Klimats

| [paslēpt]Viļņas meteoroloģiskie dati |
| --- |
| Mēnesis | Jan | Feb | Mar | Apr | Mai | Jūn | Jūl | Aug | Sep | Okt | Nov | Dec | Gads |
| Augstākā temperatūra °C (°F) | 8.5 (47.3) | 14.4 (57.9) | 19.8 (67.6) | 27.6 (81.7) | 31.8 (89.2) | 33.4 (92.1) | 35.4 (95.7) | 34.4 (93.9) | 29.8 (85.6) | 24.5 (76.1) | 14.9 (58.8) | 10.5 (50.9) | 35.4 (95.7) |
| Augstākā vidējā temperatūra °C (°F) | −3.5 (25.7) | −1.7 (28.9) | 3.3 (37.9) | 10.7 (51.3) | 18.2 (64.8) | 21.1 (70) | 22.1 (71.8) | 21.6 (70.9) | 16.4 (61.5) | 10.2 (50.4) | 3.5 (38.3) | −0.5 (31.1) | 10.1 (50.2) |
| Dienas vidējā temperatūra °C (°F) | −6.1 (21) | −4.8 (23.4) | −0.6 (30.9) | 5.7 (42.3) | 12.5 (54.5) | 15.8 (60.4) | 16.9 (62.4) | 16.3 (61.3) | 11.6 (52.9) | 6.6 (43.9) | 1.2 (34.2) | −2.9 (26.8) | 6.02 (42.83) |
| Zemākā vidējā temperatūra °C (°F) | −8.7 (16.3) | −7.6 (18.3) | −3.8 (25.2) | 1.6 (34.9) | 7.5 (45.5) | 10.8 (51.4) | 12.3 (54.1) | 11.5 (52.7) | 7.7 (45.9) | 3.4 (38.1) | −0.9 (30.4) | −5.2 (22.6) | 2.4 (36.3) |
| Zemākā temperatūra °C (°F) | −37.2 (−35) | −35.8 (−32.4) | −29.6 (−21.3) | −14.1 (6.6) | −3.6 (25.5) | 0.0 (32) | 3.5 (38.3) | 1.0 (33.8) | −4.8 (23.4) | −14.4 (6.1) | −22.5 (−8.5) | −30.5 (−22.9) | −37.2 (−35) |
| Nokrišņu daudzums mm (collas) | 38.9 (1.531) | 34.4 (1.354) | 37.0 (1.457) | 46.2 (1.819) | 52.1 (2.051) | 72.7 (2.862) | 79.3 (3.122) | 75.8 (2.984) | 65.2 (2.567) | 51.5 (2.028) | 51.5 (2.028) | 49.2 (1.937) | 653.5 (25.728) |
| Vidējais dienu skaits ar nokr.  | 21.7 | 18.4 | 17.5 | 10.2 | 12.4 | 11.7 | 11.4 | 10.5 | 9.7 | 13.5 | 16.7 | 21.2 | 174.9 |
| % gaisa mitrums | 87.2 | 84.3 | 77.6 | 65.5 | 67.2 | 70.2 | 73.3 | 74.1 | 78.5 | 84.7 | 90.0 | 89.0 | 78.5 |
| Vidējais saulaino stundu skaits | 36 | 71 | 117 | 164 | 241 | 231 | 219 | 217 | 140 | 94 | 33 | 25 | 1 588 |
|  |

## Sports

*Siemens Arena*
Viļņā bāzēti vairāki basketbola klubi, no tiem nozīmīgākais ir Viļņas "Rytas", tās mājas arēna ir *Lietuvos Rytas Arena* (2500 skatītāju vietas), bet nozīmīgākās spēles tiek aizvadītas *Siemens Arena*, kurā ir vieta 11 000 skatītājiem.

Pilsētu pārstāv arī futbola klubi Viļņas "Žalgiris" un Viļņas "Vytis".

Ar dažādiem sarežģījumiem kopš 1987. gada Šeškines apkaimē tiek būvēts Lietuvas Nacionālais stadions, šobrīd tiek plānots par valsts un pašvaldības līdzekļiem realizēt 2019. gadā apstiprināto projektu.

## Sabiedriskais transports

Viļņā 2025. rudenī bija 82 autobusu, 6 ātro autobusu un 17 trolejbusu maršrutu, neieskaitot saīsinātos maršrutus. Pilsēta plāno līdz 2026. gada beigām pilnībā atjaunot trolejbusu parku un iegādāties elektroautobusus, lai 2030. gadā vairums tās sabiedriskā transporta darbotos ar elektrību. Pa Neres upi kursē Latvijā ražoti kuteri ar Nīderlandes elektromotoriem.

## Sadraudzības pilsētas

Viļņai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

* Olborga, Dānija
* Almati, Kazahstāna
* Astana, Kazahstāna
* Brisele, Beļģija
* Budapešta, Ungārija
* Čikāga, ASV
* Kišiņeva, Moldova
* Dņipro, Ukraina
* Donecka, Ukraina
* Dīsburga, Vācija
* Edinburga, Apvienotā Karaliste
* Erfurte, Vācija
* Gdaņska, Polija
* Guandžou, Ķīna
* Joensū, Somija
* Kijiva, Ukraina
* Krakova, Polija
* Lodza, Polija
* Ļviva, Ukraina
* Medisona, ASV
* Minska, Baltkrievija
* Maskava, Krievija
* Oslo, Norvēģija
* Pāvija, Itālija
* Pireja, Grieķija
* Reikjavika, Islande
* Rīga, Latvija
* Sanktpēterburga, Krievija
* Zalcburga, Austrija
* Stokholma, Zviedrija
* Strasbūra, Francija
* Taibei, Ķīnas Republika
* Tallina, Igaunija
* Tbilisi, Gruzija
* Varšava, Polija

## Galerija

* Valdnieku pils
* Viļņas katedrāle
* Viļņas Universitāte
* Ģedimina prospekts
* Viļņas vecpilsēta

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Viļņa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Ukrainas vēstures enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Ebreju enciklopēdijas Austrumeiropā raksts (angliski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Viļņas mājaslapa (lietuviski) (angliski)
* Viļņas tūrisma informācijas centra mājaslapa (lietuviski) (angliski)
* Virtual Historical Vilnius (lietuviski) (angliski)