Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Spartaks (filma)

| Spartaks |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Spartacus* |
| Žanrs |
vēsturiska filma |
| Režisors |
Stenlijs Kubriks |
| Producents | * Edvards Lūiss
 |
| Scenārija autors |
Daltons Trumbo |
| Galvenajās lomās | * Kērks Daglass
* Lorenss Olivjē
* Džīna Simonsa
* Čārlzs Lotons
* Pīters Ustinovs
* Džons Geivins
* Tonijs Kērtiss
 |
| Mūzika |
Alekss Norts |
| Operators |
Rasels Metijs |
| Studija | *Bryna Productions* |
| Izplatītājs | *Universal International* |
| Izdošana | * 1960. gada 6. oktobris
 |
| Ilgums |
197 minūtes |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
12 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
60 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"Spartaks"** (angļu: *Spartacus*) ir 1960. gada ASV episka vēsturiskā drāma, kuras režisors ir Stenlijs Kubriks. Filmā galvenās lomas atveido Kērks Daglass, Lorenss Olivjē, Džīna Simonsa, Čārlzs Lotons, Pīters Ustinovs, Džons Geivins un Tonijs Kērtiss.

Filmu ir par Spartaku, Senās Romas vergu sacelšanās vadoni, un viņa dzīvesstāstu.

"Spartaks" ieguva četras Amerikas Kinoakadēmijas balvas kategorijās labākais aktieris otrā plāna lomā (Ustinovam), labākais operatora darbs, labākais mākslinieka darbs un labākie kostīmi. 2017. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kinoreģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Kansai reģions[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Kansai 関西地方 Kansai-chihō** |
| —  **Japānas reģions**  —  |
|  |
| Lielākā pilsēta
  | Osaka
 |
| Oficiālā valoda
  | Japāņu
 |
| Valsts
  |  Japāna |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 27 335,11 km² |
| **Iedzīvotāji** (2010) |
|  - Kopā | 22 757 897 |
|  - Blīvums | 832,6/km² |
| Laika josla | JST (UTC+9)
  |
|  **Kansai Vikikrātuvē** |

**Kansai reģions** (japāņu: 関西地方, Kansai-chihō) ir reģions Honsju salā, Japānā. Reģions sastāv no septiņām prefektūrām (Mie, Siga, Kioto, Osaka, Hjogo, Nara un Vakajama). To apskalo Klusais okeāns dienvidos un Japāņu jūra ziemeļos. Lielākā reģiona pilsēta ir Osaka. Reģiona kopējā platība ir 27 335 km2, 2010. gada beigās reģionā dzīvoja ap 23 miljoniem iedzīvotāju.

## Literatūra

Pradyumna Prasad Karan. Japan in the 21st century: environment, economy, and society. — University Press of Kentucky, 2005. — P. 137—148. — 401 p. — ISBN 9780813191188.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kansai reģions.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Batmana

| Batmana  |
| --- |
| pilsēta |
| *Batman* *Êlih* |
|  |
|  |
| Batmana |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Turcija |
| Ils |
Batmanas ils |
| Platība |
|  • Kopējā |
563,59 km2 |
| Augstums |
540 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • kopā |
445 874 |
|  • blīvums |
971,6/km² |
| Laika josla |
EET (UTC+2) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
EEST (UTC+3) |
| Pasta indekss | 72x xx |
| Mājaslapa | www.batman.bel.tr |
|  **Batmana Vikikrātuvē** |

**Batmana** (turku: *Batman*, kurdu: *Êlih*, sīriešu: *Elīḥā*) ir pilsēta Turcijas dienvidaustrumos, Batmanas ila pārvaldes centrs. 2015. gadā pilsētā dzīvoja 547 tūkstoši cilvēku. Tā ir viena no lielākajām pilsētām Turcijas austrumos.

Līdz 1950. gadiem Batmanas atrašanās vietā bija ciemats **Iluha** (*Iluh*), bet, kad netālu atrada naftu, apdzīvotā vieta strauji izauga no ciemata par pilsētu. Šie naftas lauki ir lielākie Turcijā. Batmanā atrodas karabāze un lidlauks, kuri bieži tika izmantoti Persijas līča karā. 1990. gadā Batmana kļuva par Batmanas ila pārvaldes centru. 2007. gadā pilsētā tika dibināta Batmanas Universitāte.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Batmana.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Anatolija[labot | labot pirmkodu]

Anatolija un Eiropa
**Anatolija** (no grieķu: *Ανατολία* (*Anatolía*) — ‘saullēkta [zeme]’, ‘austrumi’; turku: *Anadolu*), arī **Mazāzija**, ir ģeogrāfisks reģions Turcijā. Vārds lietots jau kopš Jonijas laikiem (aptuveni 1000. gads p.m.ē.). Bizantiešu nosaukums *Anatolikon*, austrumu-, apzīmēja zemes uz austrumiem no Eiropas un no Bizantijas galvaspilsētas Konstantinopoles (tagadējā Stambula). Vārda etimoloģija apstiprina uzskatu, ka Anatolija ir pussala, kuru apskalo Melnā jūra un Vidusjūra, bet tās austrumos atrodas Tauru kalni.

Turku *Anadolu* cēlies no grieķu vārdiem, kas lietoti abos Bosfora krastos jau pirms Konstantinopoles nostiprināšanās. Turku tautas etimoloģijā vārda izcelsmi skaidro kā divu vārdu salikumu: *ana* — 'māte' un *dolu* — 'pilns'. Abu vārdu salikums nozīmē „mātes pilns” vai „pilns mātišķuma” un ir pamatā uzskatam pedagoģijā — mātes piens ir pamata devums vīrišķīgajai drosmei. Netulkojot tik tieši, šis jēdziens tiek skaidrots arī kā „pilsētu māte” un šāds skaidrojums, iespējams, cēlies pirms islāma ienākšanas, kad vienīgais Āzijā pazīstamais starptautiskais spēks bija Bizantijas impērija, kas bija pakļāvusi visu šo reģionu.

*
*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Anatolija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)

## Skatīt arī

* Bizantija
* Osmaņu impērija
* Turcija
# Gallija

Gallijas karte 54. gadā pirms mūsu ēras
**Gallija** (latīņu: *Gallia*) bija kultūrvēsturisks reģions Rietumeiropā, kurā no 6. gadsimta p.m.ē. pamatā dzīvoja galli, kā arī beļģi, akvitāņi, ligūri un ibēri. Gallija atradās tagadējās Francijas, Beļģijas, Nīderlandes, Luksemburgas, Šveices, Itālijas (Ziemeļitālijas) un Vācijas (Reinas upes kreisā krasta pusē) teritorijās. Tās platība bija 494 000 km². Galli bija Hallštates kultūras (daļēji) un Latēnas kultūras nesēji.

No 3. gadsimta p.m.ē. beigām līdz 5. gadsimtam m.ē. Galliju, sākotnēji daļēji, bet vēlāk pilnībā, pakļāva Senā Roma. Sākot ar 5. gadsimtu m.ē. Gallijas teritorijā nepārtraukti iebruka ģermāņu ciltis un 5. gadsimtā m.ē. tika iekļauta Franku valsts teritorijā. Nosaukums teritorijai vēl kādu laiku saglabājās, bet ar laiku tas pazuda. Interesanti, ka Francijas nosaukums grieķu valodā joprojām ir Gallija (grieķu: *Γαλλία*).

## Pirms romiešu Gallija

Galli ir vairāku ķeltu cilšu grupa. Viena no hipotēzēm apgalvo, ka galli ir ienākuši Gallijā no Centrāleiropas un Melnā jūras piekrastes, savukārt cita hipotēze pieļauj, ka ap 7. gadsimtu p.m.ē. galli bija autohtoni teritorijā no Reinas līdz Vidusdonavas zemienei. 6. gadsimtu p.m.ē. galli migrēja uz rietumiem, nonākot Gallijā. Galli bija Hallštates kultūras (daļēji) un Latēnas kultūras nesēji. Šajā laikā viņi nonāca arī Senās Grieķijas, Feniķijas un etrusku kultūras ietekmē.

## Romiešu Gallija

Gallija un apkārtējās teritorijas 1. gadsimtā p.m.ē.
3. gadsimta p.m.ē. beigās un 2. gadsimtā p.m.ē. Galliju sāka pakļaut Senā Roma. Vispirms līdz 203. gadam p.m.ē. romieši iekaroja Cizalpijas Galliju (mūsdienu Ziemeļitālija), līdz 123. gadam p.m.ē. tika iekarota Narbonas Gallija (mūsdienu Francijas dienvidi). 120. gadā p.m.ē. Gallijā iebruka kimbri un teitoņi, kurus romieši sakāva 103. gadā p.m.ē. Romas valdnieks Jūlijs Cēzars no 58. līdz 51. gadam p.m.ē. vairākās kampaņās iekaroja visu Galliju, izveidojot četras Romas impērijas provinces — *Gallia Narbonensis* (mūsdienu Francijas dienvidi), *Gallia Aquitania* (mūsdienu Francijas dienvidrietumi, šajā provincē dzīvoja basku priekšteči un akvitāņi), Belgika (mūsdienu Francijas ziemeļi, Beļģijas, Nīderlandes teritorijas, Vācijas teritorija uz rietumiem no Reinas) un *Gallia Celtica* (mūsdienu Francijas centrālā daļa, ziemeļu, rietumu un arī austrumu apgabali). Vēlāk dalījums mainījās — daļā no *Gallia Celtica* tika pārveidota par *Lugdunesis Gallia*.

Sākot ar 5. gadsimtu m.ē. Gallijas teritorijā nepārtraukti iebruka ģermāņu ciltis un 5. gadsimtā m.ē. tika iekļauta Franku valsts teritorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Gallija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
# Samsuna[labot | labot pirmkodu]

| Samsuna  |
| --- |
| pilsēta |
| *Samsun* |
|  |
|  |
| Samsuna |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Turcija |
| Reģions |
Melnās jūras reģions |
| Ils |
Samsunas ils |
| Platība |
|  • Kopējā |
1 055 km2 |
| Augstums |
4 m |
| Iedzīvotāji
(2022) |
|  • kopā |
1 368 488 |
|  • blīvums |
573,8/km² |
| Laika josla |
EET (UTC+2) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
EEST (UTC+3) |
| Pasta indekss | 55xxx |
| Mājaslapa | www.samsun.bel.tr |
|  **Samsuna Vikikrātuvē** |

**Samsuna** (turku: *Samsun*) ir pilsēta Turcijas ziemeļos, Melnās jūras krastā. Tā ir Samsunas ila administratīvais centrs. 2013. gadā Samsunā dzīvoja 605 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc šī rādītāja tā ir Turcijas 13. lielākā pilsēta, un vislielākā Turcijas pilsēta Melnās jūras krastā.

Senās Grieķijas laikā šīs pilsētas vietā atradās kolonija, kas bija zināma kā **Amisa** (*Αμισός*, *Amisos*). Pašreizējo nosaukumu tā ieguva 12. gadsimta otrajā pusē, kad to iekaroja turki seldžuki. 1919. gadā Mustafa Kemals Ataturks šajā pilsētā aizsāka Turcijas neatkarības karu. 1993. gadā ieguva lielpilsētas statusu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Samsuna.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# 1890. gadi[labot | labot pirmkodu]

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 18. gadsimts
* **19. gadsimts 20. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1860. 1870. 1880. • **1890. gadi** • 1900. 1910. 1920.
 |
| **Gadi:** | * 1890 1891 1892 1893 1894 1895 1896 1897 1898 1899
 |

Pirmās telefona sakaru līnijas atklāšana ASV (1892).
**1890. gadi** bija gadu desmits, kas sākās 1890. gada 1. janvārī un beidzās 1899. gada 31. decembrī.

## Galvenie notikumi pasaulē

* Aleksandrs Greiems Bells 1892. gadā izveidoja pirmo telefona sakaru līniju starp Ņujorku un Čikāgu
* Angļu—būru karš vai būru Otrais Neatkarības karš, notika mūsdienu Dienvidāfrikas Republikas teritorijā no 1899. gada oktobra līdz 1902. gada maijam
* Bokseru sacelšanās Ķīnā, kas notika no 1899. gada novembra līdz 1901. gada septembrim

## Notikumi Latvijā

* 1890. gadā Baltijas pārkrievošanas politikas ietvaros likvidēja Kurzemes, Vidzemes un Igaunijas guberņu autonomijas tiesības uz savu izglītības un pārvaldes sistēmu
* 1893. gadā Dinaburgu pārdēvēja par Dvinsku
* 1899. gadā Ernests Vītols ar sievu Margaritu rādīja dažādus priekšnesumus, paceļoties gaisa balonā

## Dzimuši

Pēdējais pasaules iedzīvotājs, kas dzimis 1890. gados — itāliete Emma Morano (dzimusi 1899. gada 29. novembrī), nomira 2017. gada 15. aprīlī 117 gadu vecumā.
# Adamss

**Adamss** (sieviešu dzimtē **Adamsa**) ir angļu/skotu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Ansels Adamss (*Ansel Adams*; 1902—1984) — ASV fotogrāfs;
* Braians Adamss (*Bryan Adams*; 1959) — Kanādas dziedātājs;
* Čārlzs Adamss (*Charles Addams*; 1912—1988) — ASV karikatūrists;
* Čē Adamss (*Ché Adams*; 1996) — Anglijas futbolists;
* Dons Adamss (*Don Adams*; 1923—2005) — ASV kinoaktieris;
* Duglass Adamss (*Douglas Adams*; 1952—2001) — britu rakstnieks;
* Džons Adamss (*John Adams*; 1735—1826) — ASV politiķis, 2. ASV prezidents;
* Džons Adamss (*John Adams*; 1819—1892) — britu astronoms;
* Džons Kvinsijs Adamss (*John Quincy Adams*; 1767—1848) — ASV politiķis, 6. ASV prezidents;
* Ēriks Adamss (*Eric Adams*; 1960) — ASV politiķis;
* Ieva Adamss (1975) — Latvijas mediju darbiniece un žurnāliste.
* Maikls Adamss (*Michael Adams*; 1971) — britu šahists
* Semjuels Adamss (*Samuel Adams*; 1722—1803) — ASV gubernators;
* Stīvens Adamss (*Steven Adams*; 199) — Jaunzēlandes basketbolists
* Tailers Adamss (*Tyler Adams*; 1999) — ASV futbolists;
* Tonijs Adamss (*Tony Adams*; 1966) — Anglijas futbolists un treneris;
# Viljams Šērmens

| Viljams Šērmens |
| --- |
| *William Sherman* |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis |
1820. gada 8. februārī  Lankastera, Ohaio, ASV |
| Miris |
1891. gada 14. februārī (71 gads)  Ņujorka, ASV |
| Pilsonība |  ASV |
| Tautība |
amerikānis |
| Paraksts |  |
| Dienesta informācija |
| Dienesta pakāpe |
Ģenerālmajors |
| Dienesta laiks |
1840—1853 1861—1884 |
| Valsts |  ASV |
| Struktūra |  ASV Armija Savienības armija |
| Komandēja |
15.Korpuss (1863) Tenesī Armija (1863—1864) ASV Armijas Komandējošais ģenerālis (1869—1883) |
| Kaujas darbība |
Amerikas pilsoņu karš |
| Apbalvojumi |
Kongresa pateicība |
| Izglītība |
ASV Militārā akadēmija |

**Viljams Tekumze Šērmens** (angļu: *William Tecumseh Sherman*; dzimis 1820. gada 8. februārī, miris 1891. gada 14. februārī) bija amerikāņu karavīrs, uzņēmējs, pedagogs un autors.

Amerikas pilsoņu karā (1861—1865) viņš bija ASV armijas ģenerālis. Par šo laiku viņš tika atzīts par izcilo militāro stratēģiju, kā arī tika kritizēts par skarbo politiku, ko īstenoja pret Amerikas Valstu Konfederāciju. Militārisma vēsturnieks Besils Henrijs Ledells Harts viņu ir nosaucis par "pirmo moderno ģenerāli".

Par godu Šērmenam tika nosaukts ASV tanks *M4 Sherman*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Viljams Šērmens.
* Biogrāfija (angliski)

| Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas |
| --- |
| Priekštecis:  **Uliss Grānts**  |  **ASV armijas komandējošais ģenerālis**  1864. gada 4. marts — 1883. gada 1. novembris | Pēctecis:  **Filips Šeridans**  |
# Iekšzemes kopprodukts[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
|  |
| Valstis ar lielāko nominālo IKP 2025. gadā pēc Starptautiskā Valūtas fonda aplēsēm. |

**Iekšzemes kopprodukts** (IKP) ir jēdziens makroekonomikā, kas apzīmē visu saražoto preču un pakalpojumu vērtību kādā teritorijā kādā laika periodā (parasti gadā).

IKP atšķiras no nacionālā kopprodukta ar to, ka neņem vērā starptautisko ienākumu sadali, mērot to, cik daudz vērtības ir radīts tajā teritorijā, nevis cik daudz ieņēmumu tā ir guvusi.

IKP faktiskajās cenās ir tieši naudas cena precēm un pakalpojumiem, tomēr parasti lieto **IKP salīdzināmajās cenās**, kurā tiek ņemta vērā inflācija, lai varētu salīdzināt preču un pakalpojumu apjomu.

Lai salīdzinātu dažādu valstu IKP, ja tie ir mērīti dažādās valūtās, ir divas metodes, kas bieži dod ļoti atšķirīgus rezultātus:

* pēc valūtas kursa;
* pēc relatīvās pirktspējas.

IKP tiek aprēķināts no trīs aspektiem:
1. ražošanas;
2. izlietojuma;
3. ieņēmumu.

## Skatīt arī

* Iekšzemes kopprodukts pēc pirktspējas līmeņa
* Valstu uzskaitījums pēc nominālā IKP
* Nacionālais kopienākums
* Nacionālais kopprodukts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Iekšzemes kopprodukts.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Latvijas statistika-IKP
# Dersu Uzala[labot | labot pirmkodu]

| Dersu Uzala |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | * *Дерсу Узала*
* デルス・ウザーラ
 |
| Žanrs |
piedzīvojumu filma |
| Režisors |
Akira Kurosava |
| Producents | * Joiči Macue
* Nikolajs Sizovs
 |
| Scenārija autors | * Jurijs Nagibins
* Akira Kurosava
 |
| Galvenajās lomās | * Maksims Munzuks
* Jurijs Solomins
 |
| Mūzika |
Īzaks Švarcs |
| Operators | * Jurijs Gantmans
* Fjodors Dobronravovs
* Asakazu Nakai
 |
| Montāža |
Valentīna Stepanova |
| Izplatītājs | * *Mosfilm* (PSRS)
* *Daiei Film* (Japāna)
* *New World Pictures* (ASV)
 |
| Izdošana | * 1975. gada jūlijs (PSRS)
* 1975. gada 2. augusts (Japāna)
 |
| Ilgums |
144 minūtes |
| Valsts | * PSRS
* Japāna
 |
| Valoda |
krievu |
| Budžets |
4 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"Dersu Uzala"** (japāņu: ‘デルス·ウザーラ’, krievu: *Дерсу Узала*) ir 1975. gada PSRS un Japānas piedzīvojumu filma, kuras režisors ir Akira Kurosava. Sižeta pamatā ir krievu ceļotāja Vladimira Arseņjeva uzrakstītās grāmatas "Dersu Uzala" (trīs reizes izdota arī latviski) un "Pa Usūrijas novadu". Filma saņēma zelta balvu 9. Maskavas starptautiskajā filmu festivālā un Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākā filma svešvalodā 1976. gadā.

## Sižets

20. gadsimta sākumā topogrāfs Vladimirs Arseņjevs krievu karaspēka vienības sastāvā izlūko Usūrijas ieleju pie Ķīnas robežas. Taigā ekspedīcija satiek nanaju mednieku vārdā Dersu Uzala, kas kļūst par viņu pavadoni. Starp Arseņjevu un veco vīru veidojas cieša draudzība. Vienreiz, kad abi atrodas tālu no nometnes, saceļas sniegputenis un tikai Dersu pieredze palīdz viņiem neaiziet bojā. Ekspedīcijai beidzoties, Arseņjevs aizbrauc prom.

Pēc pieciem gadiem viņš atkal nokļūst Usūrijā un satiek savu draugu. Viņu sadarbība atsākas līdz dienai, kad mednieks neveiksmīgi sašauj tīģeri. Ievainot dzīvnieku, nenogalinot to, ir ļauna pareģojums mongoļu ticībā un vecais Dersu gaida likteņa sodu. Īsā laikā viņš it kā noveco, zaudē veiklību un beidzot piekrīt Arseņjeva piedāvājumam braukt viņam līdzi un apmesties Habarovskā.

Nepieradis pie pilsētas dzīves, Dersu nespēj pielāgoties jauniem apstākļiem un lūdz aizvest viņu atpakaļ uz taigu. Arseņjevs nelabprāt piekrīt un uzdāvina viņam kā atvadu dāvanu savu moderno bisi. Kādu dienu viņš saņem ziņojumu, ka nenoskaidrotas personas līķis ar viņa adresi kabatā ir atrasts netālu no Transsibīrijas dzelzceļa līnijas. Arseņjevs izbrauc uz vietas un konstatē, ka tas patiešām ir viņa draugs Dersu un ka bise ir pazudusi. Kad Arseņjevs ierodas tur pašu pēdējo reizi, 1910. gadā, mežs ir nozāģēts, bet Dersu kapa vieta vairs nav atrodama.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
* Владимир Клавдиевич Арсеньев.