Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ipsilons

Grieķu alfabēta 20. burts - ipsilons
**Ipsilons** (**Υ, υ**; grieķu: *ύψιλον*) ir grieķu alfabēta 20. burts. Grieķu alfabēta skaitļu pieraksta sistēmā, tam ir nozīme 400. Cēlies no feniķiešu burta  — *vavs*. No burta "ipsilons" cēlušies latīņu alfabēta burti **U**, **V**, **W**, **Y** un kirilicas alfabēta **У**, **Ю**.

Mazo burtu *ipsilons* ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ) burtu bieži jauc ar mazo nī ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 ) burtu; atšķirība burta apakšējā daļā: burtam ipsilons apakša ir apaļa, bet nī - asa.
# Jonijas jūra

| Jonijas jūra |
| --- |
|  |
| Jonijas jūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Okeāns |
Atlantijas okeāns |
| Platība |
169 000 km2 |
| Vid. dziļums |
2083 m |
| Maks. dziļums |
5121 m |
| Valstis un teritorijas |  Albānija  Grieķija  Itālija |
| Lielākās pilsētas |
Katānija (Itālija) Patras (Grieķija) Sirakūzas (Itālija) Taranto (Itālija) |
|  **Jonijas jūra Vikikrātuvē** |

**Jonijas jūra** (albāņu: *Deti Jon* — ‘mūsu jūra’, grieķu: *Ιόνιο Πέλαγος*, itāļu: *Mare Ionio*) ir Vidusjūras daļa starp Balkānu pussalu un Apenīnu pussalu. Ziemeļos Otranto šaurums to savieno ar Adrijas jūru.

## Nosaukums

Jonijas jūras nosaukuma izcelsmi saista ar leģendāriem tēliem. Jonijs esot bijis Ilīrijas karaļa Adrija dēls. Cita leģenda vēsta, ka Jonijs bijis Epidamnas (mūsdienu Duresi) valdnieka dēls. Viņam uzbruka paša brāļi, tuvumā gadījās Hērakls, kurš Jonijam devās palīdzēt. Cīņā viņš nejauši nogalināja pašu Joniju. Mirušo valdnieka dēlu apbedīja jūrā, kuru kopš tā laika sauc par Jonijas jūru.

## Ģeogrāfija

Ūdens virsējā slāņa sāļums 38,5—38,9 ‰, ūdens temperatūra no 13 °C ziemā līdz 26 °C vasarā. Plūdmaiņas līdz 0,4 m augstas.

### Līči

Skats uz Jonijas jūru no Kerkiras salas
Jonijas jūras lielākie līči:

* Korintas līcis (Grieķija)
* Mesinijas līcis (Grieķija)
* Lakonijas līcis (Grieķija)
* Skvillačes līcis (Itālija)
* Taranto līcis (Itālija)

### Salas

* Jonijas salas — atrodas Grieķijas piekrastē:
	+ Itaka
	+ Kefalinija
	+ Kerkīra
	+ Levkada
	+ Strofadu salas
	+ Zakinta

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Jonijas jūra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
# Leče[labot | labot pirmkodu]

| Leče  |
| --- |
| pilsēta |
| *Lecce* *Lecci* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Ģerbonis** |

 |
| Leče |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Itālija |
| Reģions |  Apūlija |
| Province |
Lečes province |
| Platība |
|  • Kopējā |
238 km2 |
| Augstums |
49 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
94 783 |
|  • blīvums |
398,2/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Pasta indekss | 73100 |
| Mājaslapa | www.comune.lecce.it |
|  **Leče Vikikrātuvē** |

**Leče** (itāļu: *Lecce*, izrunā: /ˈlettʃe/; sicīliešu: *Lecci*) ir pilsēta Itālijas dienvidos, Apūlijā. Tas ir Lečes provinces administratīvais centrs. 2015. gadā Lečē dzīvoja 94,8 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir sestā lielākā pilsēta Apūlijā, savukārt Salento pussalā tā ir lielākā pilsēta.

Leče ir zināma arī kā "Dienvidu Florence", jo tajā atrodas daudzi baroka arhitektūras celtnes. Senās Romas laikos pilsētas nosaukums latīņu valodā bija *Lupiae*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Leče.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
# Ordu

| Ordu *Ordu* |
| --- |
|  |
| OrduRādīt kartē "Turcija"OrduRādīt kartē "Tuvie un Vidējie Austrumi" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Turcija |
| Ils |
Ordu ils |
| Augstums |
5 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • kopā |
229 214 |
| Laika josla |
FET (UTC+3) |
| Pasta indekss | 52100–52200 |
| Mājaslapa | www.ordu.bel.tr |
|  **Ordu Vikikrātuvē** |

**Ordu** (turku: *Ordu*) ir pilsēta Turcijas ziemeļaustrumos pie Melnās jūras, un ir Ordu ila administratīvais centrs. Pilsēta izvietojusies gleznainā reģionā starp jūru un Pontijas kalnu grēdām. 2020. gadā Ordu dzīvoja 229 tūkstoši iedzīvotāju. Ordu ir nozīmīgs reģionālais centrs, kas apvieno saimnieciskās, pārvaldes un kultūras funkcijas. Tā ir labi pazīstama ar savu lauksaimniecības specializāciju, īpaši kā viens no pasaules vadošajiem lazdu riekstu audzēšanas un eksporta reģioniem. Šī nozare ir galvenais pilsētas saimniecības balsts līdzās zivsaimniecībai, pārtikas pārstrādei un pakalpojumu sektoram. Kultūras ziņā Ordu saglabājusi reģionālās tradīcijas, folkloru un vietējo virtuvi, kā arī piedāvā plaukstošu kultūras dzīvi ar muzejiem, festivāliem un izglītības iestādēm, tostarp Ordu Universitāti. Tā ir arī pievilcīgs galamērķis iekšzemes un ārvalstu tūristiem, pateicoties piekrastes novietojumam, dabas ainavām un attīstītajai infrastruktūrai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ordu.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Lietojumprogrammatūra

*LibreOffice Writer* lietojumprogrammatūra
**Lietojumprogrammatūra** (angļu: *Application software*) jeb vienkārši **lietotne** (angļu: *Application*) ir programmatūras apakšklase, kas nodrošina darbības, ko lietotājs vēlas veikt ar datora palīdzību.

Runājot par lietojumprogrammatūru, bieži tiek izmantots vārds programmatūra vai programma. Tipiski piemēri ir biroja lietojumprogrammu paketes un videospēles.

Lietojumprogrammatūra bieži vien tiek iegādāta atsevišķi no datora. Dažreiz lietojumprogrammas tiek iekļautas datora komplektācijā, taču tas nemaina to, ka tās darbojas neatkarīgi. Lietojumprogrammas gandrīz vienmēr ir neatkarīgas no operētājsistēmas, lai gan visbiežāk darbojas tikai noteiktās platformās.

## Skatīt arī

* Lietotāja saskarne
* Lietojamība
# Eiropas tautas[labot | labot pirmkodu]

Eiropas valstu galvenās valodas
**Eiropas tautas** ir dažādas etniskās grupas, kas dzīvo Eiropā.

Eiropā ir astoņas tautas ar vairāk nekā 30 miljoniem iedzīvotāju:

1. krievi (90 miljoni)
2. vācieši (82 miljoni)
3. franči (65 miljoni)
4. itāļi (59 miljoni)
5. spāņi (46—50 miljoni)
6. ukraiņi (40—45 miljoni)
7. poļi (39—40 miljoni)
8. angļi (37,6 miljoni)

Šo grupu kopējais skaits ir aptuveni 500 miljoni.

Aptuveni 20—25 miljoni iedzīvotāju (3 %) pieder pie diasporām, kas nav Eiropas izcelsmes (no tiem 2 miljoni etnisko ebreju).

## Eiropiešu izcelsmes cilvēki ārpus Eiropas

Eiropiešu izcelsmes cilvēki dzīvo arī ārpus Eiropas. Āfrikas valsts, kurā ir visvairāk eiropiešu izcelsmes afrikāņu, ir Dienvidāfrikas Republika, kurā dzīvo aptuveni 4,9 miljoni cilvēki (8,7 % iedzīvotāju, vislielākā grupa ir afrikāneri).

Eiropiešu izcelsmes cilvēki dzīvo Ziemeļamerikā, Latīņamerikā, Austrālijā un Jaunzēlandē.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Eiropas tautas.

* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
# Serbi[labot | labot pirmkodu]

Serbi
*Srbi*|  Serbi nacionālajos tautastērpos. |
| Visi iedzīvotāji |
|
ap 12—13 miljoniem |
| Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem |
|
Serbija, Bosnija un Hercegovina, Vācija, Austrija, Horvātija u.c. |
| Valodas |
|
serbhorvātu valoda |
| Reliģijas |
|
lielākoties pareizticība |
|  |

**Serbi** (serbu: *Срби* / *Srbi*) ir nācija, kas pieder pie dienvidslāvu grupas un lielākoties apdzīvo Balkānu pussalas ziemeļu daļu. Tā ir Serbijas pamatnācija.

Serbi ir cēlušies no slāvu ciltīm, kuras no 6. līdz 7. gadsimtam ienāca Balkānu pussalā, kur viņu senči sajaucās ar šeit dzīvojošajiem illīriešiem un trāķiešiem. Kā tautība izveidojusies 12. gadsimtā, bet 19. gadsimtā konsolidējusies nācijā. Serbi runā serbhorvātu (serbu) valodā. Pēc ticības kristieši (lielākoties pareizticīgie).

Serbu kopējais skaits tiek lēsts ap 12—13 miljoniem. Lielākā daļa dzīvo Serbijā, kur tie veido valsts pamatnāciju. Ievērojamā skaitā serbi dzīvo arī Bosnijā un Hercegovinā, Melnkalnē, Horvātijā, kā arī citās bijušās Dienvidslāvijas teritorijās. Ārpus Balkāniem lielākās diasporas ir atrodamas Vācijā, Austrijā, Šveicē un citviet.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Serbi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# BlackBerry

BlackBerry bija viedtālruņu zīmols un ar to saistīti mobilie pakalpojumi un iekārtas. Sākotnēji no 1999. līdz 2016. gadam viedtālruņu līniju izstrādāja un ražoja Kanādas uzņēmums *BlackBerry Limited* (iepriekš zināms kā *Research In Motion* jeb RIM), bet pēc tam licences sadalīja starp dažādiem uzņēmumiem.

Uzņēmums *BlackBerry*, kas specializējas drošos sakaros un mobilo ierīču produktivitātē, savulaik bija labi pazīstams ar tastatūrām lielākajai daļai sava zīmola ierīču un programmatūras pakalpojumiem, kas darbojās caur pašu serveriem. Kompānijai 2011. gada septembrī visā pasaulē bija 85 miljoni *BlackBerry* lietotāju. Tomēr *BlackBerry* zaudēja savu dominējošo stāvokli tirgū *Android* un iOS platformu panākumu dēļ; tā lietotāju skaits 2016. gada martā samazinājās līdz 23 miljoniem, kas bija kritums par gandrīz trim ceturtdaļām.

2016. gada 28. septembrī uzņēmums *BlackBerry Limited* paziņoja, ka pārtrauks savu *BlackBerry* ierīču projektēšanu, lai piešķirtu projektēšanas, ražošanas un tirdzniecības licences partneriem. Sākotnējie licences turētāji bija *BB Merah Putih* Indonēzijas tirgum, *Optiemus Infracom* Dienvidāzijas tirgum un *BlackBerry Mobile* (*TCL Technology* komerczīmols) visiem pārējiem tirgiem.

Vēsturiski *BlackBerry* ierīcēs izmantoja patentētu operētājsistēmu, kas zināma kā *BlackBerry OS*, ko izstrādāja *BlackBerry Limited*. 2013. gadā *BlackBerry* iepazīstināja ar *BlackBerry 10*, kas bija būtisks platformas uzlabojums, kura pamatā ir QNX operētājsistēma. *BlackBerry 10* bija paredzēts, lai aizstātu novecojošo *BlackBerry OS* platformu ar jaunu sistēmu, kas vairāk atbilst *Android* un iOS platformu lietotāju pieredzei. 2015. gadā, sākot ar *BlackBerry Priv*, *BlackBerry* sāka ražot *Android* viedtālruņus.

2023. gadā izdota Meta Džonsona režisētā biogrāfiska komēdijdrāmas filma *BlackBerry* par viedtālruņu straujo izaugsmi un katastrofisko postu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: BlackBerry.
# Sofija Vergara[labot | labot pirmkodu]

| **Sofija VergaraSofía Vergara* |
| --- |
| Sofija Vergara 2019. gadā |
| Dzimusi |
1972. gada 10. jūlijā  Barankila, Kolumbija |
| Nodarbošanās |
aktrise, komiķe, modele, TV raidījumu vadītāja |
| Darbības gadi |
1995—pašlaik |

**Sofija Margarita Vergara Vergara** (spāņu: *Sofía Margarita Vergara Vergara*; dzimusi 1972. gada 10. jūlijā) ir kolumbiešu aktrise, komiķe, TV raidījumu vadītāja un modele.

Kļuvusi pazīstama 1990. gadu beigās, kad ASV spāņu TV kanālā *Univision* vadījusi divus raidījumus. Angļvalodīgajai auditorijai kļuvusi pazīstama ar lomu 2003. gada filmā "Papuča medības" (*Chasing Papi*). Pašlaik ir pazīstama ar Glorijas Delgado-Pričetas lomu ABC seriālā "Amerikāņu ģimenīte". Par lomu tajā S. Vergara ir tikusi nominēta kā labākā otrā plāna aktrise vairākām *Primetime Emmy*, Zelta globusa, Ekrāna aktieru ģildes balvām. Ekrāna aktieru ģildes balvu ir saņēmusi kā daļa no aktieru sastāva. Vēl ir filmējusies tādās filmās kā "Smurfi" (2011), "Jaungada nakts" (*New Year's Eve,* 2011), "Jautrās pleznas 2" (2011) un *The Three Stooges* (2012).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sofija Vergara.
* Oficiālā tīmekļa vietne

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
# Barbarisms[labot | labot pirmkodu]

**Barbarismi** (no sengrieķu: *βαρβαρισμός* (*varvarismós*)) ir nestandarta, valodas sistēmai neatbilstoši vārdi, kas bieži vien ir leksiski aizguvumi no kādas svešvalodas, kam aizguvējvalodā ir literārs sinonīms.

## Barbarismi latviešu valodā

Latviešu valodā par barbarismiem visbiežāk uzskata literārajā valodā nevēlamus aizguvumus. Piemēram: *deķis (sega), zapte (ievārījums), apbižot (apcelt), davaj (aiziet), pufaika (jaka), maika (krekls bez pogām un apkakles), kurtka (jaka), čats (tērzētava), šovs (priekšnesums, izrāde), ok (labi), truba (caurule)*, knapi (tikko), ķisens (spilvens), bode (veikals) utml. Tie ir viena no žargonu parastajām sastāvdaļām.

Barbarismi latviešu valodā tiek ieskaitīti pie stilistiski izmantojamajiem valodas līdzekļiem kā sarunvalodā izmantojami vārdi. Lielākā daļa barbarismu latviešu valodā ir ienākuši no vācu un krievu valodas; ir arī citu valodu cilmes barbarismi, ko izmanto žargonā, piemēram vecie anglicismi: *čoks, čoms, džeks, džonis, štīme, drope, trobelis* u.c. Šis process turpinās — valodā ienāk jauni barbarismi, piemēram, *tīnis* `pusaudzis`, *fans* `līdzjutējs, cienītājs, pielūdzējs`.

### Leksiski kalki

Nereti laika gaitā tos aizstāj latviešu valodā radušies latviski sinonīmi, kas minētos barbarismus aizstājuši: *bilde, bleķis, brūte, dancotājs, deķis, klapatas, kreņķi, pindzele, vinnēt, ziķeris* u.c. šādi veidoti sinonīmi tiek saukti par leksiskiem kalkiem. Jebkurš no minētajiem un protams vēl daudzi citi var tikt izmantoti sarunvalodā. Tomēr barbarismi, piemēram, *taimauts, mačs* u.c. kādi tiek lietoti sporta terminoloģijā, sarunvalodā ir nevēlami.

### Barbarismi ar mainītu nozīmi

Daži no barbarismiem ar laiku ieguvuši īpašu sarunvalodas nozīmi, kas atšķiras no sākotnējās, piemēram, *brūte* `līgava`, tagad tiek lietots ar nozīmi `mīļākā, nenopietna draudzene` (LVV, 143,2.nozīme).

### Latviski atvasinājumi

Tiek lietoti arī latviski atvasinājumi no barbarismiem: *izblamēties, nesmukums, paknaps, piepasēt, piestiķēt, sapumpēt* u.c. Tiem ir tādas pašas funkcijas un izmantojuma iespēja kā neatvasinātiem barbarismiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Stilistiski izmantojamie valodas līdzekļi (latviski)
# Daudznacionāla valsts

**Daudznacionāla valsts** jeb **multinacionāla valsts** ir valsts, kuras teritorijā dzīvo dažādas etniskās grupas — nācijas, tautības, nacionālās un etnogrāfiskās grupas, kurām ir politiskā subjektivitāte.

Vēsturiski daudznacionālas valstis veidojušās tur, kur vairāk vai mazāk plašas teritorijas valstiska saliedētība notika pirms nāciju veidošanās un nacionālo kustību attīstības (vairākas Austrumeiropas un Āzijas valstis), kā arī koloniālās ekspansijas laikā (Āfrikas valstis, kur daudzas etniskās grupas sadalīja valstu robežas); intensīvas migrācijas rezultātā (piemēram, ASV).

Atšķirībā no etniski viendabīgām sabiedrībām daudznacionālu valsti veido vairāk nekā viena etniskā grupa. Faktiski gandrīz visas mūsdienu nacionālās valstis ir daudznacionālas.

## Skatīt arī

* Multinacionālisms

## Ārējās saites
# Čaks Noriss

| **Čaks Noriss**  |
| --- |
| Čaks Noriss filmā "Vienība Delta" (1986) |
| Dzimis |
Karloss Rejs Noriss 1940. gada 10. martā  Raiena, Oklahoma, ASV |
| Miris |
2026. gada 19. martā (86 gadu vecumā)  Kaua'i, Havaju salas, ASV |
| Nodarbošanās |
kinoaktieris |
| Darbības gadi |
1968—2026 |
| Dzīvesbiedre | * Diana Holečeka (1958—1988)
* Džena O'Kellija (1998—2026)
 |
| Bērni |
5 |
| Paraksts |  |
| **Oficiālā mājaslapa** |

**Karloss Rejs "Čaks" Noriss** (angļu: *Carlos Ray "Chuck" Norris*; dzimis 1940. gada 10. martā, miris 2026. gada 19. martā) bija amerikāņu cīņas mākslas meistars, aktieris un masu mediju personība. Pēc dienesta ASV Gaisa spēkos viņš uzsāka cīņas mākslas karjeru un nodibināja savu skolu *Chun Kuk Do*.

Čaks Noriss uzvarēja daudzos cīņas mākslas čempionātos. 1968. gadā Ņujorkā Čaks Noriss kļuva par Visamerikas čempionu karatē. Šā turnīra laikā viņš iepazinās ar Brūsu Lī, kas piegāja pie viņa un jautāja, vai viņš būtu ar mieru trenēties kopā. 1970. un 1980. gados Noriss piedalījās vairākās asa sižeta kinofilmās, tai skaitā "Drakona ceļš" (*Way of the Dragon*) kopā ar Brūsu Lī, un bija kinokompāniju apvienības *The Cannon Group* zvaigzne. Pēc tam viņš no 1993. līdz 2001. gadam spēlēja galveno lomu televīzijas seriālā "Volkers, Teksasas reindžers", kā rezultātā viņš ieguva "skarbā vīra" tēlu, kas 2005. gadā kļuva par interneta fenomenu Čaka Norisa fakti, aprakstot dažādas neticamas Norisa spēka izpausmes.

Noriss bija pārliecināts kristietis un politiski konservatīvs, ir sarakstījis vairākas grāmatas par kristietību un ziedojis līdzekļus vairākiem republikāņu kandidātiem un kustībām. 2007. un 2008. gadā viņš aktīvi atbalstīja bijušā Ārkanzasas gubernatora Maika Hakabija izvirzīšanu par republikāņu prezidenta kandidātu 2008. gada vēlēšanās. Noriss rakstīja sleju konservatīvā tīmekļa vietnē *WorldNetDaily*.

2026. gadā Čaks Noriss tika hospitalizēts Havaju salās un drīz nomira.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Čaks Noriss.
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Sporta dejas

Amatieru sporta deju sacensības
**Sporta dejas** definē deju kā sportisku aktivitāti. Sākotnēji šo jēdzienu pielietoja Starptautiskā Stila sacensību sarīkojumu dejām.

Starptautiskā Sporta Deju Federācija jeb IDSF ir vadošā starptautiskā amatieru iestāde, savukārt Pasaules Deju Padome (WD&DSC) ir starptautiskā vadoša sporta deju profesionāļu iestāde.
Pēdējā laikā arvien lielāku uzmanību sev piesaista jaunā alternatīvā iestāde - Starptautiskā Deju Savienība jeb IDU.

Latvijā vadošā amatieru iestāde ir Latvijas Sporta Deju Federācija jeb LSDF ar Vito Feldmani priekšgalā; savukārt vadošā profesionāļu iestāde Latvijā ir Latvijas Sporta Deju Profesionāļu Federācija, kuru vada Sirdsvaldis Damkevics. Oficiālās IDU pārstāvniecības Latvijā šobrīd nav.

Amatieru sporta dejas ir krietni augstā līmenī visā pasaulē. Starp citām vecuma grupām neliels pārsvars popularitātes ziņā visā pasaulē ir jauniešu vecuma grupai - piemēram, Anglijā vairāk nekā 20 000 jaunu cilvēku ir IVDA jeb Iekšējo Universitāšu (piez. - Augstākas Deju Apgūšanas Iestādes) Deju Asociācijas biedri.

## Sporta Dejas un Olimpiskās Spēles

Kopš 1997. gada Starptautiskā Olimpiskā Komiteja (SOK) oficiāli atzina sporta dejas kā sporta veidu, un pēc SOK īpašā rīkojuma IDSF kļuva par SOK Atzīto Starptautisko Sporta Federāciju. ISDF aizrautīgi cenšas, lai sporta dejas iekļautu kā medaļas sporta veidu Olimpisko spēļu programmā, taču pagaidām SOK lēmums ir negatīvs. Tas ir spēkā līdz 2012. gada Olimpiskajām spēlēm un tad tas tiks atkārtoti izskatīts.

## Skatīt arī

* Dzintarjūra
* Dejas simbolika

## Arejās saites

* LSDF
* IDSF Arhivēts 2011. gada 22. maijā, *Wayback Machine* vietnē.
* WD&DSC
* Dejotāju meklēšana Arhivēts 2006. gada 4. augustā, *Wayback Machine* vietnē.
* Pāru rezultāti un profili
* Latvijas sporta deju interaktīvais portāls Arhivēts 2006. gada 18. maijā, *Wayback Machine* vietnē.
* Latvijas Sporta Deju oficiālā mājaslapa
* Sporta Dejas - SOK atzīts sporta veids
# Starptautiskā Olimpiskā komiteja

Starptautiskā Olimpiskā komiteja
Comité international olympique
 International Olympic Committee|  |
| Izveidots |
1894. gada 23. jūnijā |
| Tips |
Sporta federācija |
| Galvenā mītne |
Lozanna, Šveice |
| Dalībnieki |
205 nacionālās Olimpiskās komitejas |
| Oficiālās valodas |
franču |
| Prezidente |
Kērstija Koventrija |
| Tīmekļa vietne |
www.olympic.org |

SOK galvenā mītne Lozannā
**Starptautiskā Olimpiskā komiteja** (franču: *Comité international olympique* jeb **CIO**, angļu: *International Olympic Committee* jeb **IOC**) ir Lozannā, Šveicē bāzēta organizācija, ko 1894. gadā 23. jūnijā izveidoja Pjērs de Kubertēns un Dimitrijs Vikels. Tās sastāvā ir 205 nacionālās Olimpiskās komitejas. Starptautiskās Olimpiskās komitejas darbības mērķi ir veicināt un attīstīt sportu un olimpisku starptautiskā līmenī un pārraudzīt olimpisko spēļu organizēšanu.

Starptautiskā Olimpiskā komiteja iesaistīta skandālos saistībā ar korupciju Olimpisko spēļu rīkošanas tiesību piešķiršanas procesā un bieži kritizēta par spēļu organizēšanu autoritārās valstīs.

## Skatīt arī

* SOK valstu un teritoriju kodi
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas prezidentu uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Starptautiskā Olimpiskā komiteja.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* SOK oficiālā vietne
* Pārskats par SOK vēlēšanām par Olimpisko spēļu rīkotājpilsētamArhivēts 2008. gada 10. maijā, *Wayback Machine* vietnē.
# 1952. gada ziemas olimpiskās spēles[labot | labot pirmkodu]

| VI ziemas olimpiskās spēles |
| --- |
|  |
| Norises vieta |  Oslo, Norvēģija |
| Dalībvalstis |
30 |
| Sportisti |
694 |
| Disciplīnas |
22 (6 sporta veidos) |
| Atklāšana |
14. februārī |
| Noslēgums |
25. februārī |
| Oficiāli atklāja |
Princese Renhinda |
| Sportistu zvērests |
Tobjorns Falkangers |
| Olimpiskā lāpa |
Eigils Nensens |
| Stadions |
Bisletas stadions |
| ← 1948 Sanktmorica 1956 Kortīna d'Ampeco → |

**1952. gada ziemas olimpiskās spēles** bija sestās ziemas olimpiskās spēles. Tās no 1952. gada 14. februāra līdz 25. februārim notika Oslo, Norvēģijā. Oficiāli spēles atklāja Norvēģijas princese Renhinda. Šīs bija pirmās ziemas olimpiskās spēles, kas notiek kādas valsts galvaspilsētā, tāpat šīs bija pirmās ziemas olimpiskās spēlēs, kas norisinās Skandināvijas valstī.

Oslo olimpiskajās spēlēs piedalījās 30 valstis, kuras pārstāvēja 694 sportisti. Kopumā tika sadalīti 22 medaļu komplekti 6 sporta veidos.

## Spēļu rīkošanas vietas izvēle

Oslo par 6. ziemas olimpisko spēļu mājvietu tika izvēlēta 1947. gada 1. jūnijā 40. Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijas laikā Stokholmā, Zviedrijā. Oslo par spēļu rīkošanu apsteidza Kortīnu d'Ampeco (Itālija) un Leikplesidu (ASV).

## Medaļu kopvērtējums

| Vieta | Valsts | 1 Zelts | 2 Sudrabs | 3 Bronza | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Norvēģija (mājinieki) | 7 | 3 | 6 | 16 |
| 2 |  ASV | 4 | 6 | 1 | 11 |
| 3 |  Somija | 3 | 4 | 2 | 9 |
| 4 |  Vācija | 3 | 2 | 2 | 7 |
| 5 |  Austrija | 2 | 4 | 2 | 8 |
| 6 |  Kanāda | 1 | 0 | 1 | 2 |
|  Itālija | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 8 |  Apvienotā Karaliste | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 9 |  Nīderlande | 0 | 3 | 0 | 3 |
| 10 |  Zviedrija | 0 | 0 | 4 | 4 |

## Skatīt arī

* 1952. gada vasaras olimpiskās spēles
* Olimpiskās spēles
* Ziemas olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
* Norvēģijā notikušās olimpiskās spēles
	+ 1952. gada ziemas olimpiskās spēles — Oslo
	+ 1994. gada ziemas olimpiskās spēles — Lillehammere

## Atsauces

## Ārējās saites

* SOK jumtalapa par Oslo olimpiskajām spēlēm (angliski)
* Sports-Reference profils (angliski)
* Olimpisko spēļu programma (angliski)