Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Muguras spura

Haizivs (*Squalus bucephalus*) muguras spura ar dzelksni.
**Muguras spura** ir nepāra spura, kas atrodas daudzu ūdens dzīvnieku muguras daļā. Tā ir paredzēta galvenokārt ķermeņa stabilizācijai, lai novērstu rotāciju ap dzīvnieka garenasi.

Muguras spuras ir sastopamas šādu dzīvnieku grupās:

* Bezžokļaiņi — sastopams nēģiem un lielai izmirušo kaulvairodžu un telodontu daļai,
* Zivis — sastopams lielākajai zivju daļai,
* Rāpuļi — bija sastopami izmirušajiem ihtiozauriem,
* Zīdītāji — sastopami delfīniem un vaļiem.

Dažiem dzīvniekiem muguras spura pilda arī aizsargfunkciju. Tās ir iekļauj sevī dzelkšņus (piemēram, dzelkņu haizivs vai arī izmirušās akantodes). Dažām sugām šie dzelkšņi ir indīgi. Vairākas samu sugas var spuras priekšējo staru pavērst galējā stāvoklī, lai atbaidītu pretinieku, vai arī lai nostiprinātos šaurā spraugā.

Muguras peldspurām ir dažādas formas un izmēri.

## Zivis

Praktiski visām zivīm ir muguras spura. Taču ir arī izņēmumi, kuriem šādu spuru nav (piemēram, *Squalus acanthias*). Daudzām zivīm ir divas vai trīs muguras spuras, vai arī viena, bet gara spura, kas saaug kopā ar astes spuru. Plaši ir izplatītas sugas, kurām priekšējā muguras spura sastāv no asiem, cietiem stariem, bet aizmugurējā ir mīksta un gaļīga (tauku spura). Zivju muguras spuru iekšējo skeletu veido nūjiņskrimšļu - radiāliju (*radialia*) jeb staru balstu rinda, kuri atrodas ķermeņa muskulatūrā, bet ārējo - ļoti daudzi posmaini elastīna pavedieni, kas attīstījušies no ādas saistaudiem un balsta pašu spuru.

## Zīdītāji

Zobenvaļu muguras spuras.
Zobenvaļiem muguras spura ir ļoti liela, salīdzinot ar ķermeņa garumu. Tās augstums var sasniegt 1,8 metrus. Daudziem zobenvaļiem (no 30 līdz 100 %), kas tiek turēti nebrīvē, ir novērojama muguras spuras nolaišanās. Domājams, ka tas notiek nepietiekošas fiziskās slodzes dēļ. Nebrīvē dzīvnieki daudz mazāk peld, un tiem nav vajadzības sekot savai orientācijai telpā, kas noved pie to muskuļu atrofēšanās, kas atbild par spuras turēšanu vertikālā stāvoklī. Savukārt savvaļā šāda parādība ir novērojama tikai 1% zobenvaļu.

Grenlandes valim vispār nav muguras spuras, kas var būt rezultāts evolucionārai adaptācijai, dzīvojot polārjūrās, kas ir klātas ar ledu.

Dzīves laikā vaļiem muguras spura iegūst individuālu robu un traumu rakstu. Pētnieki to izmanto. lai identificētu īpatņus.

## Atsauces
# Garums

**Garums** ir priekšmeta izmērs garenvirzienā (parasti vislielākā izmēra virzienā un horizontālā virzienā). Fizikā garums ir attāluma sinonīms.

Garums ir viendimensionāls lielums, atšķirībā no laukuma jeb platības, kas ir divdimensionāls lielums, vai tilpuma jeb apjoma, kas ir trīsdimensionāls lielums.

Gandrīz visās mērvienību sistēmās garuma mērvienības ir pamata mērvienības, no kurām atvasina citas mērvienības. SI sistēmā garuma mērvienība ir metrs.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Garums.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Viljams Tomsons

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Viljams Tomsons *William Thomson, 1st Baron Kelvin* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1824. gada 26. jūnijā Belfāsta,  Apvienotā Karaliste |
| Miris | 1907. gada 17. decembrī (83 gadi) Largsa, Skotija,  Apvienotā Karaliste |
| Pilsonība |  Apvienotā Karaliste |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | matemātika, fizika, inženierija |
| Darba vietas | Glāzgovas Universitāte |
| Alma mater | Glāzgovas Universitāte, Kembridžas Universitāte |
| Pasniedzēji | Anrī Viktors Regno |
| Sasniegumi, atklājumi | Džoula-Tomsona efekts, Kelvina vilnis, Kelvina-Helmholca nestabilitāte, Kelvina-Helmholca mehānisms, Kelvina mērīšanas tilts, Kelvina elektrostatiskais ģenerators, Kelvina vienādojums, magnetorezistīvais efekts, kinētiskās enerģijas jēdziens |
| Apbalvojumi | Smita prēmija, Karaliskā medaļa, Kopleja medaļa |

 |

**Viljams Tomsons, Pirmais barons Kelvins** (angļu: *William Thomson, 1st Baron Kelvin*, dzimis 1824. gada 26. jūnijā, miris 1907. gada 17. decembrī) ir Belfāstā dzimis britu fiziķis, matemātiķis un inženieris. Veicot pētījumus Glāzgovas Universitātē, devis būtisku ieguldījumu elektrības un termodinamikas matemātiskā modeļa izstrādē. Lorda Kelvina nosaukumu ieguvis pēc Kelvinas upes vārda, kas tek caur universitāti. Mūža beigās deva ieguldījumu elektriskā telegrāfa pilnveidošanā. Viņa vārdā nosaukta temperatūras mērvienība kelvins.

Dzimis matemātikas skolotāja ģimenē. 1833. gadā ģimene pārcēlās uz dzīvi Glāzgovā. 1834. gadā, desmit gadu vecumā, kas tolaik nebija neparasti, iestājās Glāzgovas Universitātē, kur publicēja pirmos darbus. 1841. gadā iestājās Kembridžas Universitātē, kuru beidza 1845. gadā.

1856. gadā Tomsons iesaistījās diskusijā par transatlantiskā telegrāfa kabeļa izbūves tehnisko risinājumu. Projekta vadītāji, redzot Tomsona zināšanas, iecēla viņu uzņēmuma *Atlantic Telegraph Company* padomē.

Lords Kelvins ir slavens ar dažiem saviem secinājumiem, kuri izrādījušies pilnīgi kļūdaini. Daži no tiem: "Lidojoši aparāti, kas smagāki par gaisu, nav iespējami" (1895. gads), "Radio nav nākotnes" (1897. gads), "Mūsdienās fizikā nav iespējams atklāt neko jaunu" (1900. gads, 1905. gadā Einšteins publicēja savus darbus).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Viljams Tomsons.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Astronomu biogrāfiskās enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Lorda Kelvina biedrība (angliski)
* Lords Kelvins (angliski)
# Luksemburgas vēsture

Viduslaiku Luksemburgas teritorija Nīderlandes ("Zemo zemju") sastāvā.
**Luksemburgas vēsture** ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu Luksemburgas lielhercogistes teritorijā.

## Vēsture

53. gadā pirms mūsu ēras Jūlijs Cēzars pakļāva ķeltu treveru cilti, kas apdzīvoja mūsdienu Luksemburgas teritoriju, un pievienoja šo teritoriju Romas impērijas provincei *Gallia Belgica*.

5. gadsimtā, Lielās tautu staigāšanas laikā, Luksemburgas teritorijā ienāca ģermāņu cilts franki, un tā nonāca Merovingu karaļu pakļautībā. Līdz 8. gadsimtam vara pakāpeniski pārgāja Karolingu rokās, un Luksemburga tika iekļauta Karolingu impērijas sastāvā.

1059. gadā izveidojās Svētās Romas impērijas grāfiste ar centru "Mazajā cietoksnī" (*Lucilinburhuc*), no kā cēlies Luksemburgas nosaukums. 1353. gadā ķeizars Kārlis IV Luksemburgs izveidoja Luksemburgas hercogisti. 1443. gadā to pakļāva Burgundija, bet 1482. gadā Austrijas erchercogiste.

Pēc Vestfālenes miera līguma Luksemburga ietilpa Spānijas Nīderlandes sastāvā, tās dienviddaļu 1659. gadā pievienoja Francijai.

Pēc franču okupācijas Napoleona karu laikā Vīnes kongress nolēma 1815. gadā Luksemburgu sadalīt starp Prūsijas Karalisti un Apvienoto Nīderlandes karalisti.

Pēc Beļģijas revolūcijas 1839. gada Londonas konferencē Luksemburga tika sadalīta Beļģijas Luksemburgā un tagadējā Luksemburgas Lielhercogistē, kas līdz 1890. gadam atradās personālūnijā ar Nīderlandes karalisti.

1948. gadā Beļģija, Nīderlande un Luksemburga izveidoja ekonomisku savienību, kuru nosauca par Beniluksu. 1949. gada 4. aprīlī Luksemburga kļuva par vienu no NATO dibinātājvalstīm. 1951. gadā Luksemburga kopā ar Beļģiju, Itāliju, Nīderlandi, Franciju un Rietumvāciju kļuva par Eiropas Ogļu un tērauda kopienas dibinātājām. 1957. gadā to pārveidoja par Eiropas Ekonomikas kopienu (EEK), kas izveidoja muitas savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu atomenerģijas attīstībai.

1967. gadā Luksemburga bija viena no Eiropas Kopienas dibinātājvalstīm, kas 1993. gadā pārtapa par Eiropas Savienību, kopš 1999. gada valsts ir eirozonā.

## Ārējās saites

* History Of Luxembourg Arhivēts 2019. gada 22. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē.

* Luxembourg emigration in the 19th century - Offers reasons why people left Luxembourg in the 19th century.
* History of Luxembourg: Primary Documents
* Historical Map of Luxembourg 1789
* National Museum of Military History
# Ēriks Kleptons[labot | labot pirmkodu]

| Ēriks Kleptons |
| --- |
| Ēriks Kleptons 2010. gadā |
| Galvenā informācija |
| Dzimis |
Ēriks Patriks Kleptons 1945. gada 30. martā  Ripleja, Anglija, Lielbritānija |
| Žanri |
Roks, *blues-rock*, blūzs, psihedēliskais roks, smagais roks |
| Nodarbošanās |
Mūziķis, dziedātājs, dziesmu autors, mākslinieks |
| Instrumenti |
Vokāls, ģitāra |
| Darbības gadi |
1962—pašlaik |
| Izdevēji |
Warner Bros., Reprise, Polydor, RSO, Atco, Apple, Deram |
| Darbība ar |
The Yardbirds, John Mayall & the Bluesbreakers, Powerhouse, Cream, Free Creek, Dire Straits, Led Zeppelin, Džordžs Herisons, The Dirty Mac, Blind Faith, Fredijs Kings, Fils Kolinss, Dž. Dž. Keils, The Plastic Ono Band, Delaney, Bonnie & Friends, Derek and the Dominos, T.D.F., Džefs Beks, Pols Makartnijs, Stīvs Vinvuds, B. B. Kings, The Beatles, Buddy Guy, The Band, Lenijs Kravics |
| Tīmekļa vietne |
ericclapton.com |

**Ēriks Patriks Kleptons** (angļu: *Eric Patrick Clapton*; dzimis 1945. gada 30. martā Riplejā, Anglijā) ir angļu ģitārists, vokālists, dziesmu autors un *Crossroads* dibinātājs. Ē. Kleptons ir vienīgais trīs reizes Rokenrola slavas zālē iekļuvušais mūziķis: vienu reizi kā solists, abas pārējās reizes kā grupu *The Yardbirds* un *Cream* dalībnieks. 2003. gadā žurnāls *Rolling Stone* atzina Ē. Kleptonu par ceturto visu laiku labāko ģitāristu pasaulē. 1994. gadā viņš tika apbalvots ar Britu Karalistes orderi par savu darbību mūzikas jomā. 2006. gadā kā grupas *Cream* dalībnieks viņš tika apbalvots ar Grammy mūža ieguldījuma balvu.

Ē. Kleptona veiksmīgākais soloalbums ir *From the Cradle*, kurš tika izdots 1994. gada 13. septembrī. Albums tika sertificēts ASV ar trīskāršo multiplatīna disku, Francijā tas tika sertificēts ar divkāršo zelta disku. Kopumā ir izdevis 20 solo studijas albumus, 37 albumus ar citām grupām. Tāpat viņš izdeva 26 solosinglus un 39 singlus, kas tika ierakstīti ar citām grupām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ēriks Kleptons.
* Oficiālā mājaslapa (angliski)
* MusicBrainz profils (angliski)
* *IMDb* profils (angliski)
# Papīra mašīna

**Papīra mašīna** ir iekārta, kas paredzēta papīra iegūšanai no šķiedru masas (parasti koksnes celulozes) nepārtrauktā procesā. Papīra mašīnas tiek izvietotas papīrfabrikās.

## Vēsture

Pirms nepārtraukta procesa izgrudrošanas papīru izgatavoja individuālās loksnēs. 1799. gadā francūzis Luijs Nikolā Robērs (*Louis-Nicolas Robert*) ieguva patentu par nepārtraukta procesa papīra mašīnu. Pēc Franču revolūcijas Robēra patents un prototipa mašīna nonāca brāļu *Fourdrinier* rokās. Tie finansēja uzlabotas Robēra papīra mašīnas izgatavošanu, un 1803. gadā Frogmorā (*Frogmore*), Anglijā tika pabeigta pirmā papīra mašīna.

## Uzbūve

Papīra mašīnas shēma, kurā parādītas sekcijas: formēšana (*Wet End*), presēšana (*Wet Press*), žāvēšana (*Dryer*), kalanderi (*Calender*)
Papīra mašīnai parasti ir četras atsevišķas darba sekcijas:

* Formēšanas sekcija — izšķīnātās papīra masas filtrēšana un papīra loksnes formēšana nepārtrauktā vienmērīgā kārtā;
* Preses sekcija — mitrā šķiedru slāņa presēšāna augstā spiedienā starp lieliem ruļļiem, lai izspiestu cik vien iespējams daudz ūdens;
* Žāvēšanas sekcija — izspiestā loksne virzās daļēji apkārt karstiem cilindriem, ar kuriem tiek izžāvēts atlikušais ūdens (mitrums papīrā paliek aptuveni 6 %);
* Kalanderu sekcija — papīra loksne starp vairākiem metāla ruļļiem tiek nogludināta un sablīvēta.
# Paklājs

Paklāju gatavotāji Alžīrā
**Paklājs** jeb **grīdsega**, arī **tepiķis** (no vācu: *Teppich*), ir no auduma izgatavots grīdas pārklājs. Parasti tos izgatavo četrstūrainus un izmanto, lai izgreznotu telpu. Paklājus, kurus liek durvju priekšā, lai būtu kur notīrīt kājas pirms ieiešanas telpā, sauc par kājslauķiem. Lūgšanu laikā musulmaņi paklājus liek zem ceļiem.

Pirmos paklājus izgatavoja Centrālāzijas iedzīvotāji. Pasaulē slavenākie ir persiešu un citu Tuvo Austrumu tautu paklāji. Austrumu mitoloģijā figurē arī burvju paklājs, ar kuru ir iespējams lidot.
# Zelta griezums[labot | labot pirmkodu]

Trīs savstarpēji perpendikulāri ikosaedrā ievilkti "zelta taisnstūri"
**Zelta griezums** (pazīstams arī ar nosaukumiem **zelta šķēlums** un **dievišķā proporcija**) ir matemātiska konstante, kas vienāda ar

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Visbiežāk zelta griezums ir sastopams ģeometrijā — tas parādās gan plaknes figūrās, piemēram, pentagrammā un logaritmiskajā spirālē, gan telpiskās figūrās, piemēram, dodekaedrā un ikosaedrā — taču tas sastopams arī algebrā, piemēram, saistībā ar Fibonači skaitļiem. Zelta griezums ir sastopams ne tikai matemātikā, bet arī mākslā, dabā un arhitektūrā.

## Definīcija un aprēķināšana

Nogriežņu garumu *a* un *b* attiecība ir vienāda ar zelta griezumu, ja (*a* + *b*) / *a* = *a* / *b*
Saka, ka nogrieznis ir sadalīts daļās, kuru garumu *a* un *b* (*a* > *b*) attiecība ir vienāda ar zelta griezumu, ja visa nogriežņa garuma *a* + *b* attiecība pret garākā nogriežņa garumu *a* ir vienāda ar garākā nogriežņa garuma *a* attiecību pret īsākā nogriežņa garumu *b* jeb

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
Matemātikā zelta griezumu pieņemts apzīmēt ar Grieķu burtu fī (*φ*). Lai atrastu zelta griezuma vērtību, apzīmē *φ* =*a* / *b* un pārraksta augstāk esošo vienādojumu šādi:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
Lai šo vienādojumu atrisinātu, abas puses pareizinot ar *φ* un iegūst kvadrātvienādojumu

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6     jeb     WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
Šī vienādojuma vienīgais pozitīvais atrisinājums ir vienāds ar zelta griezumu:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
## Īpašības

Skaitlis *φ* ir algebrisks (tas ir sakne polinomam ar veseliem koeficientiem) un iracionāls (to nevar uzrakstīt formā *p* / *q*, kur *p* un *q* ir veseli skaitļi).

## Skatīt arī

* Fibonači skaitļi
* Sakrālā ģeometrija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sakrālā ģeometrija - Dievišķā proporcija
# Daina Taimiņa[labot | labot pirmkodu]

Daina Taimiņa
**Daina Taimiņa** (dzimusi 1954. gada 19. augustā Rīgā, Latvijā) ir latviešu matemātiķe, matemātikas vēsturniece un māksliniece, kas strādā Kornela Universitātē un ir slavena ar saviem tamborētajiem hiperboliskās plaknes modeļiem.

## Dzīvesgājums

Mācījās Rīgas 1. vidusskolā, 1977. gadā viņa ar izcilību absolvēja Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultāti un ieguva maģistra grādu. 1990. gadā viņa ieguva zinātņu kandidāta grādu Baltkrievijas Nacionālajā Zinātņu akadēmijā, izstrādājot disertāciju ar nosaukumu "Dažāda veida automātu un Tjūringa mašīnu uzvedība bezgalīgiem vārdiem" (*"Behavior of Different Types of Automata and Turing Machines on Infinite Words"*).
1992. gadā Daina Taimiņa Latvijas Universitātē ieguva doktora grādu matemātikā profesora Rūsiņa Mārtiņa Freivalda vadībā.
Kopš 1996. gada viņa strādā Kornela Universitātē.

## Grāmatas

* Taimina, Daina (2009), Crocheting Adventures with Hyperbolic Planes, A K Peters, ISBN 9781568814520.
* Henderson, David W.; Taimina, Daina (2004), Experiencing Geometry: Euclidean and Non-Euclidean with History (3rd izd.), Pearson Prentice Hall, ISBN 0131437488.
* Henderson, David W.; Taimina, Daina (1997), Differential Geometry: A Geometric Introduction, Prentice Hall, ISBN 9780135699638.

## Ārējās saites

* Dainas Taimiņas pašreizējā un vecā[novecojusi saite] mājas lapa Kornela Universitātē.
* Daina Taimina, Ingrida Henina, Mathematics in Latvia Through the Centuries.
* Profesore Daina Taimiņa lasīs lekciju “Kad locījumi pārtop varietātēs?” (2009. gada 4. augustā), Diena.lv.
* Līga Ozoliņa, Košs un spurains - Latvijā top koraļļrifs (2009. gada 24. martā), patti.lv.
* Koraļļu rifi, musturs.lv.

**Video Nākotnes parks, Kāpēc Daina Taimiņa tamborē hiperboliskās plaknes? Arhivēts 2009. gada 30. maijā, *Wayback Machine* vietnē. (2009. gada 11. februārī).
* Margaret Wertheim on the beautiful math of coral, TED talks (video pieejams arī YouTube).

**Audio Raidījums "Monopola viesi", intervija ar Dainu Taimiņu, Latvijas Radio 1 (2006. gada 26. jūlijā 17:10), Latvijas Radio arhīvs.
# Koptu kalendārs[labot | labot pirmkodu]

**Koptu kalendārs**, dēvēts arī par **Aleksandrijas kalendāru**, ir solārais kalendārs, ko izmanto Koptu pareizticīgā baznīca. Šis kalendārs ir balstīts uz senēģiptiešu kalendāru.

Lai izvairītos no kalendāro datumu sezonālām nesakritībām, 238. gadā p.m.ē. Ēģiptes valdnieks Ptolemajs III Evergets mēģināja veikt senā kalendāra reformu, kas paredzēja sesto papildu dienu katru ceturto gadu. Tomēr šo reformu neapstiprināja ēģiptiešu priesteri un tauta, un jaunā kalendāra izveide tika atlikta līdz mūsu ēras 25. gadam, kad senēģiptiešu kalendāru reformēja Romas imperators Oktaviāns, kurš saglabāja senēģiptiešu kalendāra sinhronizāciju ar jaunizveidoto Jūlija kalendāru. Pēc reformas senēģiptiešu kalendāru pārsauca par koptu kalendāru. Tā gadi un mēneši sakrīt ar etiopu kalendāru, tikai tiem ir dažādi numuri un nosaukumi.

## Koptu kalendāra mēneši

| N.p.k. | arābu valodā | koptu valodā |
| --- | --- | --- |
| I | توت Tūt | Thout |
| II | بابة Bābah | Paopi |
| III | هاتور Hātūr | Hathor |
| IV | كيهك Kiyahk | Koiak |
| V | طوبة Ṭūbah | Tobi |
| VI | أمشير Amshīr | Meshir |
| VII | برمهات Baramhāt | Paremhat |
| VIII | برمودة Baramūdah | Paremoude |
| IX | بشنس Bashans | Pashons |
| X | بؤونة Ba’ūnah | Paoni |
| XI | أبيب Abīb | Epip |
| XII | مسرى Masrá | Mesori |
| XIII | نسيئ Nasī’ | Pi Kogi Enavot |

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Koptu kalendārs.
# Huangana

| Huangana 黄冈 |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
|  |
|  |
| HuanganaRādīt kartē "Ķīna"HuanganaRādīt kartē "Hubei" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Hubei |
| Centrs |
Huandžou |
| Rajoni; pilsētas; apriņķi |

1; 2; 7
* Huandžou
* ----------
* Usjue
* Mačena
* ----------
* Hunaņa
* Luotiaņa
* Jinšaņa
* Sjišui
* Cjičuņa
* Huanmei
* Tuaņfena
 |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
17 446,63 km2 |
|  • urbānā teritorija |
52,22 km2 |
| Iedzīvotāji
(2019) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
6 333 000 |
|  • blīvums |
353,2/km² |
|  • urbānā teritorija |
267 860 |
|  • urbānais blīvums |
5 129,5/km² |
| Laika josla |
Ķīnas laiks (UTC-8) |
| Mājaslapa | www.hg.gov.cn |
|  **Huangana Vikikrātuvē** |

**Huangana** (ķīniešu: 黄冈, piņjiņs: *Huánggāng*) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Ķīnas vidienē, Hubei provincē. Izvietojusies provinces austrumos starp Dabiešaņa kalniem un Jandzi upi. Robežojas rietumos ar provinces galvaspilsētu Uhaņu, Sjaogaņu, Edžou un Huanši, ziemeļos — ar Henaņas provinci, austrumos — ar Aņhui provinci bet dienvidos — ar Dzjansji provinci.

Tagadējā Huanganas municipalitāte kā vienota administratīva vienība pirmo reizi izveidota 1378. gadā kā **Huandžou** (黄州, *Huángzhōu*). Pašreizējais nosaukums kopš 1949. gada.

COVID-19 epidēmijas laikā 2020. gada sākumā varas iestādes bloķēja izbraukšanu no Huanganas, lai aizkavētu vīrusa izplatīšanos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Huangana.
# Osmaniskums

|  | Osmaņu impērijas sabiedrība |
| --- | --- |
| Millets
Ebreji - Armēņi - Grieķi |
|  Nacionālisma uzplaukums - Osmaniskums  |
| Sadzīve - Galms |
| Skatīt arī | Verdzība – Devširme |

**Osmaniskums** (arī **osmanisms**, turku valodā: *osmanlılık* [osmanlîlîk] vai *osmanlıcılık* [osmanlîdʒîlîk]) kā jēdziens radās pirms Osmaņu impērijas pirmās konstitūcijas laikmeta. Osmaniskuma ideju atbalstītāji uzskatīja, ka ar šādu pieeju varēs novērst impērijas sabiedrībā pastāvošās nesaskaņas. Osmaniskums ideoloģiski bija tuvs uzskatiem, kādus bija pauduši Monteskjē un Ruso, kā arī ietekmējās no Franču revolūcijas. Ideoloģijas pamatā bija vienlīdzība visu impērijas milletu starpā un šīs idejas pamatus veidoja Jauno osmaņu kustība. Osmaniskuma pamatā bija uzskats, ka likuma priekšā visiem pavalstniekiem nosakāmas vienlīdzīgas tiesības un visiem nosakāmas vienādas tiesības izglītības, karaklausības un nodokļu nozarēs.

1876. gada Osmaņu konstitūcijas proklamēšana
1856. gadā pieņemtais *Hatt-ı Hümayun* (Augstākais reformu edikts) visiem noteica vienādas tiesības, neatkarīgi no reliģiskās piederības, bet 1869. gadā pieņemtais Pilsonības likums ieviesa osmaņu pilsonību, neatkarīgi no reliģiskās piederības vai etniskās izcelsmes. Osmaniskumam bija vairums pretinieku gan ne-musulmaņu, gan musulmaņu vidū, jo tas apdraudēja viņu tradicionālās privilēģijas. Musulmaņi osmaniskuma idejās saskatīja draudu viņu tradicionālajam pārākumam un tika pausti pat tādi uzskati, ka osmaniskums in atbildes reakcija Tanzimata reformām, kuru laikā birokrātiskās elites vadībā tika pārveidota impērijas iekārta.

Osmaniskuma idejas atdzima 1908. gada Jaunturku revolūcijas laikā un otrās konstitūcijas laikmetā. Visvairāk osmaniskums zaudēja piekritējus Pirmā Balkānu kara laikā (1912—1913).

## Atsauces

* Osmaniskuma ideja aprakstīta Stenforda Dž. Šoua grāmatas *History of the Ottoman Empire and Modern Turkey* rakstā *The era of Modern Reform: Tanzimat*.

## Ārējās saites

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Pazudis tulkojumā[labot | labot pirmkodu]

| Pazudis tulkojumā |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Lost in Translation* |
| Žanrs |
romantiska filma, komēdija, drāma |
| Režisors |
Sofija Kopola |
| Producents | * Ross Kacs
* Sofija Kopola
 |
| Scenārija autors |
Sofija Kopola |
| Galvenajās lomās | * Skārleta Džohansone
* Bills Marijs
* Džovanni Ribisi
* Anna Ferisa
* Fumihiro Hajaši
 |
| Mūzika |
Kevins Šīldss |
| Studija | * *American Zoetrope*
* *Elemental Films*
 |
| Izplatītājs | * *Focus Features*
* *Tohokushinsha Film*
 |
| Izdošana | * 2003. gada 29. augusts (Tellaridas filmu festivāls)
* 2003. gada 12. septembris (ASV)
* 2004. gada 17. aprīlis (Japāna)
* 2004. gada 27. februāris (Latvija)
 |
| Ilgums |
97 minūtes |
| Valsts | * ASV
* Japāna
 |
| Valoda | * angļu
* Japāņu
 |
| Budžets |
4 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
119,7 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"Pazudis tulkojumā"** (angļu: *Lost in Translation*) ir 2003. gada ASV un Japānas romantiskā drāmas filma, kuras režisore, scenārija autore un viena no producentiem ir Sofija Kopola. Galvenās lomas filmā atveido Skārleta Džohansone, Bills Marijs, Džovanni Ribisi, Anna Ferisa un Fumihiro Hajaši. Filmas pirmizrāde notika 2003. gada 29. augustā Tellaridas filmu festivālā.

Bobs Heriss ir novecojošs aktieris, kurš Tokijas viesnīcā iepazīstas ar koledžas absolventi Šarloti.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Pazudis tulkojumā" ierindojās 22. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* allmovie identifikators am6281 nav derīgs.
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Kjonsannamdo

|  |
| --- |
| **Kjonsannamdo** |
| **경상남도** |
| —  **province**  —  |
| Skyline of Kjonsannamdo |
|  |
| Pārvaldes centrs
  | Čhanvona
 |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 10 533 km² |
| **Iedzīvotāji** |
|  - Kopā | 3 300 000 |
|  **Kjonsannamdo Vikikrātuvē** |

**Kjonsannamdo** (korejiešu: 경상남도, *Kjŏngsang-namdo*) ir viena no Dienvidkorejas provincēm. Tā atrodas valsts dienvidaustrumu daļā pie Korejas šauruma un Japānas jūras.

Provinces administratīvais centrs ir Čhanvona, savukārt lielākā pilsēta ir Pusana (administratīvi atsevišķa metropole). Province ir viens no Dienvidkorejas rūpniecības un kuģubūves centriem.

Kjonsannamdo platība ir aptuveni 10 533 km², un tajā dzīvo apmēram 3,3 miljoni iedzīvotāju.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kjonsannamdo.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)