Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Dabaszinātnes[labot | labot pirmkodu]

Dabaszinātņu uzdevums ir izprast dabā notiekošos procesos. Attēlā ir parādītas piecas nozīmīgākās dabas zinātnes: ķīmija (centrā); astronomija, zemes zinātne, fizika un bioloģija (pulksteņrādītāja virzienā)
**Dabaszinātnes** ir zinātņu nozares, kurās, izmantojot zinātniskās metodes, tiek pētīti un izprasti dabā notiekošie procesi un parādības, kā arī to izmantošanas iespējas cilvēces vajadzībām. Dabaszinātnes visu laiku attīstās. Cilvēks arvien pilnīgāk un dziļāk izzina dabas parādības un noskaidro, kā tās var izmantot praktiskām vajadzībām. Dabas parādību zinātnisks izskaidrojums rada iespēju cīnīties pret reliģiskiem aizspriedumiem.

Parasti tiek izceltas piecas nozīmīgākās dabaszinātnes: ķīmija, astronomija, zemes zinātne, fizika un bioloģija. Visas dabaszinātnes balstās uz formālām zinātnēm, piemēram, uz matemātiku, loģiku un statistiku. Dabaszinātnes un formālās zinātnes mēdz dēvēt arī par eksaktajām zinātnēm.

## Dabaszinātņu uzskaitījums

Dabaszinātnes pa grupām var iedalīt fizikālajās zinātnes, kosmosa zinātnēs, zemes zinātnēs un dzīvības zinātnēs.

### Fizikālās zinātnes

* fizika;
	+ mehānika;
	+ elektromagnētisms;
	+ optika;
* ķīmija;
	+ neorganiskā ķīmija;
	+ organiskā ķīmija;
	+ fizikālā ķīmija.

### Dzīvības zinātnes

* bioloģija;
	+ anatomija;
	+ astrobioloģija;
	+ biofizika;
	+ bioķīmija;
	+ botānika;
	+ ekoloģija;
	+ farmakoloģija;
	+ fizioloģija;
	+ ģenētika;
	+ mikrobioloģija;
	+ psiholoģija;
	+ vides zinātne;
	+ zooloģija.

### Kosmosa zinātnes

* astronomija;
	+ astrobioloģija;
	+ astrofizika;
	+ astroķīmija;
	+ kosmoloģija;
	+ kosmonautika;
	+ planetoloģija.

### Zemes zinātnes

* zemes zinātne;
	+ fizikālā ģeogrāfija (ģeogrāfija);
	+ ģeodēzija;
	+ ģeofizika;
	+ ģeoloģija;
	+ hidroloģija;
	+ okeanogrāfija;
	+ vides zinātne.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dabaszinātnes.
# Ģeogrāfiskais platums

45° paralēles zīme Vērmontas štatā, ASV
**Ģeogrāfiskais platums** (φ) ir leņķis starp ekvatoru un kādu no poliem uz globusa. Platums var būt no 0° uz ekvatora līdz 90° uz Ziemeļpola. Ģeogrāfiskos platumus, kuri atrodas ziemeļu puslodē, dažreiz sauc arī par pozitīviem, bet tos, kuri atrodas dienvidu puslodē — par negatīviem. Tā kā Zeme nav pilnīgi apaļa, tad attālums starp divām paralēlēm ar 1 grāda intervālu visur nav pilnīgi vienāds, tas ir apmēram 111 km.

## Skatīt arī

* Ģeogrāfiskais garums
# Teokrātija[labot | labot pirmkodu]

**Teokrātija** (grieķu: *θεοκρατία*, no *θεός* (*teós*) — 'dievs' un *κρατεiν* (*krateín*) — 'valdīšana') ir valsts pārvaldes forma, kurā valsts galva ir arī valsts reliģiskās dzīves vadītājs. Teokrātija parasti ir valstīs, kur ir monarhija. Teokrātijā valdnieka vara tiek uztverta kā dievišķi apstiprināta vai tieši nodota no augstākās dievišķās varas.

Konstantīnu I dažkārt dēvē par teokrātu, jo viņa laikā kristietība tika pasludināta par oficiālo Romas impērijas reliģiju 2011. gadā teokrātija bija vairākās islāma valstīs (Jemenā, Afganistānā, Pakistānā, Somālijā, Sudānā, Saūda Arābijā, Mauritānijā, Omānā un Irānā). Eiropā vienīgā teokrātiskā valsts ir Vatikāns. Arī Tibetā nosacīti var teikt, ka ir teokrātija, lai gan tā nav neatkarīga valsts.

## Teokrātijas formās

* Monarhiskā teokrātija. Šajā modelī monarhs tiek uzskatīts par dievišķo pārstāvi zemes virsū, piemēram, senajā Ēģiptē, kur faraons tika pielūgts kā dievs. Mūsdienās vairākas arābu valstis, piemēram, Saūda Arābija un Omāna, apvieno teokrātiskus elementus ar monarhiju.
* Islāma teokrātija. Valstis, kur šariats (islāma tiesību sistēma) ir likuma pamatā un tiek uzskatīts par galveno avotu visās tiesībās. Islāma valstīs, kā Irānā un Saūda Arābijā, šariats ir pamats gan politiskajai, gan reliģiskajai varai, un augstākais reliģiskais vadītājs bieži arī veic būtiskas politiskās funkcijas. Irāna ir ievērojams piemērs islāma teokrātijai, kur augstais reliģiskais vadītājs (ajatolla) ir augstākā politiskā vara, bet prezidenta un parlamenta institūcijas pastāv līdztekus.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Teokrātija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Acs zīlīte

Cilvēka acs. Zīlīte ir melnā daļa acs centrā
**Acs zīlīte** (latīņu: *pupilla*) ir atvere varavīksnenē, caur kuru acī nonāk gaisma. Tā atrodas acs vidējā jeb asinsvadu apvalkā. Zīlītes izmēru maiņu nodrošina parasimpātiskā un simpātiskā inervācija, līdz ar to mainās uztvertās gaismas daudzums, kā arī redzes asums. Cilvēkiem redzes asums ir optimāls, ja zīlītes diametrs ir 3 mm. Pirms zīlītes atrodas radzene, savukārt aiz zīlītes ir acs lēca.
# Almerija

| Almerija  |
| --- |
| pilsēta |
| *Almería* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| AlmerijaRādīt kartē "Spānija"AlmerijaRādīt kartē "Andalūzija" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Spānija |
| Autonomais novads |  Andalūzija |
| Province |
Almerijas province |
| Dibināta |
955 |
| Platība |
|  • Kopējā |
296,21 km2 |
| Augstums |
27 m |
| Iedzīvotāji
(2025) |
|  • kopā |
205 468 |
|  • blīvums |
646,3/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Pasta kods | 04001-04090 |
| Mājaslapa | www.aytoalmeria.es |
|  **Almerija Vikikrātuvē** |

**Almerija** (spāņu: *Almería*) ir pilsēta Spānijas dienvidos pie Vidusjūras, Andalūzijā. Tā ir Almerijas provinces lielākā pilsēta un administratīvais centrs. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 191 443 iedzīvotāji, un tā ir piektā lielākā Andalūzijas reģiona pilsēta.

## Klimats

Almerijā ir karsts subtropiskais klimats un tā tiek uzskatīta par sausāko pilsētu Eiropā. Sausākā sezona sākas jūnijā, bet beidzas septembrī. Pilsētā nav lietus sezonas. Raksturīgas karstas vasaras un siltas ziemas, te ir viens no saulainākajiem, siltākajiem un sausākajiem klimatiem Eiropā. Almerija izbauda vidēji apmēram 2900 saules gaismas stundas un vairāk kā 320 saulainas dienas gadā. Apmēram 26 dienas gadā ir ar sliktiem laika apstākļiem.

Ziemas laikā gaisa temperatūra parasti nenoslīd zemāk par 18 °C dienā un par 6 °C nakts laikā. Vasarā vidējā gaisa temperatūra dienā sasniedz 33 °C, bet naktī vidēji 24 °C. 2011. gada augustā Almerijā tika reģistrēta 43 °C augsta temperatūra.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Almerija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)