Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ministrs[labot | labot pirmkodu]

**Ministrs** (franču: *ministre*) ir valdības biedrs, kurš politiski vada kādu no ministrijām. Parasti ministrus ieceļ izpildvaras "galva", piemēram, Latvijā tas ir premjerministrs.

Vadot ministriju, ministrs realizē konstitūcijā un likumos noteiktos uzdevumus un funkcijas atbilstošā valsts pārvaldes nozarē, kā arī bez īpaša pilnvarojuma pārstāv ministriju un nosaka tās darbības stratēģiju. Atkarībā no tā, vai valsts ir parlamentāra vai prezidentāla republika, ministrs ir atbildīgs parlamenta vai prezidenta priekšā. Atbilstoši ministrs ir izpildvaras pārstāvis, kurš atbildīgs likumdevējvaras priekšā. Pastāv arī valsts ministri un ministri bez portfeļa, īpašo uzdevumu ministri, kas nevada ministriju, bet darbojas valdībā kā padomnieki vai īpašu, noteiktu uzdevumu realizētāji.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ministrs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
# Labiovelārs berzenis[labot | labot pirmkodu]

**Labiovelārs berzenis** ir skaņa, kas sastopama vairākās valodās. IPA šo skaņu apzīmē ar simbolu [w]. Šis ir viens no **puspatskaņiem**.

## Latviešu valodā

Latviešu valodā skaņa [v] zilbes beigās tiek "vokalizēta" vai nu kā [ʊ], piemēram, vārdā "Daugavpils" – [daʊɡaʊpils], vai, kā [u], vārdā "zivs" – [zius]. Vai arī – pozīcijās, kur tā nevar veidot diftongu – kā [w], piemēram, *blāvs* [blaːws] vai *tuvs* [tuws].

## Atšķirība starp [u] un [w]

Atšķirību starp puspatskani [w] un patskani [u] var ilustrēt salīdzinot latviešu vārdu *skola* [skuɔla] un itāļu vārdu *scuola* [skwɔla] (Google Translate runas sintēze itāļu vārdam *scuola*) – pirmajā gadījumā <o> ir diftongs [uɔ] bet otrajā gadījumā <uo> ir puspatskanis + patskanis [wɔ].

## Atsauces
# Filipīniešu valodas

| Filipīniešu valodas |
| --- |
| Ģeogrāfiskā izplatība |
Filipīnas, Indonēzija, Malaizija, Taivāna |
| Ģenētiskā klasifikācija |
Austronēziešu* Malajiešu-polinēziešu
	+ **Filipīniešu valodas**
 |
| Atzari | * Bataniešu
* Ziemeļlusonas
* Centrālās Lusonas
* Ziemeļmindoro
* Lielo Centrālo Filipīnu
* Kalamjanas
* Dienvidmindanao
* Sangiriešu
* Minahasiešu
* Ati valoda
 |
| ISO 639-5 | phi |
|  |
|
Filipīniešu valodu izplatības areāls |

**Filipīniešu valodas** ir valodnieku ierosināta austronēziešu valodu saimes malajiešu-polinēziešu valodu apakšgrupa. Tajā iekļautas 180 zināmas valodas ar vairāk kā 110 miljoniem runātāju. Izplatītas austronēziešu valodu klāstera ziemeļos, galvenokārt Filipīnās, kā arī Sulavesi ziemeļos Indonēzijā, Kalimantānas ziemeļaustrumos Malaizijā un Taivānā. Lielākās no grupas valodām ir filipīniešu valoda (100 miljoni) un sebuāņu valoda (30 miljoni).

## Klasifikācija

Filipīniešu valodu grupa nav vispārēji akceptēta un liela daļa valodnieku šīs grupas apakšgrupas klasificē kā tiešas malajiešu-polinēziešu grupas apakšgrupas. Viena no klasifikācijas versijām, kurā katra no minētajām grupām kādā no klasifikācijām izdalīta kā tieša malajiešu-polinēziešu valodu apakšgrupa:

* Malajiešu-polinēziešu valodas
	+ **Filipīniešu valodas**
		- Bataniešu valodas (3)
		- Ziemeļlusonas valodas (51)
		- Centrālās Lusonas valodas (10)
		- Ziemeļmindoro valodas (3; arī ziemeļmangjanu)
		- Lielo Centrālo Filipīnu valodas (94)
			* Umirajas dumagetu valoda
			* Manidu–alabatu valodas (2)
		- Kalamjanas valodas (2)
		- Dienvidmindanao valodas (5; arī biliešu valodas)
			* Klatu valoda
		- Sangiriešu valodas (5)
		- Minahasiešu valodas (5)
		- Ati valoda

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Filipīniešu valodas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Gudžaratu valoda

| Gudžaratu valoda ગુજરાતી, *Gujrātī*  |
| --- |
| Izruna: | IPA: [ɡudʒ(ə)ˈɾat̪i] |
| Valodu lieto: |  Indija un minoritātes Pakistānā, Dienvidāfrikā, Ugandā, Tanzānijā, Kenijā, Amerikas Savienotajās Valstīs, Apvienotajā Karalistē, Austrālijā, Jaunzēlandē, Maurīcijā, Fidži, Kanādā, Zambijā, Zimbabvē, Mozambikā, Portugālē, Panamā |
| Pratēju skaits: | ~46,1 miljons |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Indoirāņu   Indoāriešu    Rietumu indoāriešu     **Gudžaratu valoda**  |
| Rakstība: | gudžaratu rakstība  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: | Gudžarātā |
| Regulators: | *nav oficiāla regulatora* |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | gu |
| ISO 639-2: | guj |
| ISO 639-3: | guj  |
| Gudžaratu valodas izplatība Indijā Gudžaratu valodas izplatība Indijā |
|

**Gudžaratu valoda** (ગુજરાતી, *Gujrātī*) ir indoāriešu valoda, kas ir oficiālā valoda Gudžarātas štatā, Indijā. Kopējais šīs valodas pratēju skaits tiek lēsts aptuveni 46,1 miljoni.

Gudžaratu valoda bija "Indijas tēva" Mohandāsa Karamčanda Gandija un "Pakistānas tēva" Mohameda Ali Džinnas dzimtā valoda, kā arī grupas *Queen* solista Fredija Merkūrija dzimtā valoda.

## Atsauces
# Kolāža

Kolāža — *Majid Farahani*
**Kolāža** (no franču val. *coller* 'pielīmēt') ir dažādu fragmentu apvienojums ar nolūku radīt ko jaunu. Tēlotājā mākslā tā ir tehnika, kurā papīra vai drēbes gabaliņi vai kādi priekšmeti tiek pielīmēti pie gluda pamata. Pirmie kolāžu kā nopietnu mākslas tehniku izmantoja kubisti (1912. gadā Pablo Pikaso, radot darbu "Klusā daba ar krēsla pinumu", pielīmēja pie audekla vaskadrānas gabalu). Līdzīgu tehniku — fotomontāžu — bieži izmantoja dadaismā un sirreālismā.

## Ārējās saites

* Galerija un piemēri
* Kolāža
# Nikola Tesla

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Nikola Tesla *Никола Тесла* |
| --- |
|  |
| Nikola Tesla 19. gadsimta otrajā pusē |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1856. gada 10. jūlijā Smiljanā, Austrijas impērijā |
| Miris | 1943. gada 7. janvārī (86 gadi) Ņujorka, ASV |
| Dzīves vieta | Francija, ASV |
| Pilsonība |  ASV |
| Tautība | serbs |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | fizika |
| Sasniegumi, atklājumi | bezvadu datu pārraide, Maiņstrāvas ģenerators |

 |

**Nikola Tesla** (serbu: *Никола Тесла*; 1856. gada 10. jūlijā—1943. gada 7. janvārī) bija serbu izcelsmes izgudrotājs, fiziķis, mašīnbūves un elektrotehnikas inženieris, kas emigrēja uz Ameriku 1884. gadā, 1891. gadā kļuva par ASV pilsoni. Viņš ir plašāk pazīstams ar savu ieguldījumu elektrības un magnētisma pētījumos 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1856. gada 10. jūlijā Smijanā, Austrijas Impērijā (mūsdienu Horvātijas teritorija). 1878. gadā viņš pabeidza politehnisko institūtu Grācā un 1880. gadā – Prāgas Universitāti. Pēc studiju beigšanas Nikola Tesla strādāja par inženieri Budapeštā un Parīzē.

1884. gadā viņš pārcēlās uz Ņujorku, kur radīja savu laboratoriju un izgudroja trīsfāžu maiņstrāvas ģeneratoru.
1888. gadā Tesla atklāja magnētiskā lauka indukcijas fenomenu, uz kura pamata radīja augstu frekvenču elektroģeneratorus.
1891. gadā viņš konstruēja rezonanses transformatoru (Teslas transformators).
Zinātnieks uzbūvēja radiostaciju Kolorādo un radioantenu Longailendā.
Nikola Tesla nomira 1943. gada 7. janvārī Ņujorkā.
Teslas vārdā ir nosaukta magnētiskā lauka indukcijas mērvienība – T (tesla).

## Ievērojamākie izgudrojumi

* Maiņstrāvas ģenerators (1882)
* Bezvadu enerģijas pārraide (Vardenklifas tornis)
* Radio (Teslam pieder ASV patents par "bezvadu datu pārraidi")
* Elektromobilis
* Radiovadāmie mehānismi

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Nikola Tesla.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Zinātniskās fantastikas enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Nikola Teslas tornis - Bezvadu elektrība - Plašāk par Nikola Teslas elektrības pārraides torni
* NikolaTesla.fr Arhivēts 2011. gada 1. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. - More than 1,000 documents on Tesla
# Interpunkcija

Terminam **interpunkcija** ir divas nozīmes:

* pieturzīmju lietošana — pareizrakstības sastāvdaļa, kas palīdz lasītājam iespējami pilnīgāk uztvert uzrakstītā teksta saturu, norādot gan uz teksta gramatisko dalījumu, gan nozīmes niansēm,
* visu pieturzīmju kopums.

Latviešu valodā tiek lietotas šādas pieturzīmes: punkts, komats, semikols, kols, daudzpunkte, izsaukuma zīme, jautājuma zīme, domuzīme, iekavas, pēdiņas, vienpēdiņas, apostrofs, defise, pusiekava un divpunkte.

Punkts .

Punktu liek:

* vienkārša stāstījuma teikuma beigās;
* salikta teikuma beigās, ja virsteikums vai pēdējā neatkarīgā teikuma daļa atbilst stāstījuma teikumam;
* mazāk kategoriska rosinājuma teikuma beigās, ja tajā ir darbības vārda pavēles izteiksmes forma;
* aiz vārdiem vai teikuma daļām, ko stilistiskos nolūkos atdala no pārējā teikuma;
* iekavās aiz citāta autora

Punktu neliek:

* aiz virsrakstiem iespiestā tekstā
* grāmatu titullapās aiz grāmatas nosaukuma, izdošanas vietas, gada
* adresē;
* aiz uzrakstiem dažādās iestādēs
* vēstulēs un lietišķajos rakstos aiz paraksta

Jautājuma zīme ?

Jautājuma zīmi liek:

* vienkārša jautājuma teikuma beigās;
* salikta teikuma beigās, ja virsteikumā vai pēdējā teikumā daļā ir izteikts jautājums;
* aiz virsrakstiem, nosaukumiem, reklāmu tekstiem, ja tiem ir jautājuma nozīme

Izsaukuma zīme !

Izsaukuma zīmi liek:

* izsaukuma teikuma beigās;
* vēlējuma teikuma beigās
* rosinājuma teikuma beigās

Daudzpunkte ...

Daudzpunkti liek:

* īpatnēju, emocionālu izskaņu teikuma nobeigumā;
* nepabeigtu domu, teikumu beigās

Divpunkte ..
Divpunkti liek, lai parādītu vārdu vai teikumu izlaidumu citātos.

## Atsauces
# З[labot | labot pirmkodu]

Lielais un mazais kirilicas burts З
**З** (**з**) ir kirilicas burts, sastopams visos alfabētos, kas balstīti uz kirilicu. Visbiežāk šis burts attēlo balsīgu alveolāru berzeni /z/ (latviešu valodā atbilst burtam Z). Šo burtu var izrunāt arī kā palatizēto /zʲ/, ja rakstībā pēc tā seko mīkstinājuma zīme ь vai kāds mīkstais patskanis. Mongoļu valodā izrunā kā nebalsīgu apikāli dentālu afrikatīva slēdzeni /t͡s/ (latviešu valodā atbilst burtam C). Burts З kirilicā ir radies no grieķu burta zēta (Ζ, ζ). Krievu un baltkrievu alfabētā burts з ir 9. burts pēc kārtas, bulgāru alfabētā — 8. burts, ukraiņu un maķedoniešu alfabētā — 10. burts.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: З.

* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
# Paraksts[labot | labot pirmkodu]

Imanuela Kanta paraksts
**Paraksts** jeb **autogrāfs** (no sengrieķu: *αὐτός* (*autós*) — 'pats' un γράφω (*gráphō*) — 'rakstu') ir personas pašrocīgi uzrakstīts uzvārds, vārds, pseidonīms, iniciāļi vai kāds simbols, ko lieto cilvēka autentificēšanas vai identificēšanas nolūkiem.

## Atsauces
# Zīmogs[labot | labot pirmkodu]

**Zīmogs** ir nospiedums, ko uzspiež vai pievieno, vai uzdrukā uz kāda dokumenta tā autentifikācijai kopā ar parakstu vai tā vietā. Dažādas ierīces tā veidošanai, piemēram zīmoggredzenus, dēvē par spiedogiem.

## Skatīt arī

* Sfragistika
# Augstspiedums

**Augstspiedums** jeb **augstspiede** ir attēlu un teksta poligrāfisks iespieduma veids.

Augstspieduma iespiedformā iespiežamie elementi klišejās atrodas augstāk par neiespiežamajiem, ko panāk, padziļinot klišejās tās vietas, kas attēlā paredzētas baltā krāsā, bet iecerētā zīmējuma tumšajām līnijām un laukumiem saglabā iespiedformas sākotnēji gludo virsmu.

Iespiedelementiem uzvelmējot krāsu un piespiežot klišeju pie papīra, audekla vai cita materiāla, iegūst novilkumu ar skaidru un asu attēlu. Grafikā augstspiedumu izmanto klišejām, kuras sagatavo gravējot, izmantojot ksilogrāfiju, linogriezumu vai kodinot, proti, izmantojot cinkogrāfiju.

## Atsauces
# Izšūšana

Izšūšanā ar adatu un diegu uz auduma tiek veidoti ornamentāli un figurāli raksti
**Izšūšana** ir dekoratīva tekstilmākslas un amatniecības tehnika, kurā ar adatu un diegu — dažkārt arī ar citiem pavedieniem vai materiāliem, piemēram, smalku metāla stiepli — uz auduma, ādas vai citas piemērotas pamatnes virsmas veido ornamentālus vai figurālus rakstus un attēlus. Tā tiek uzskatīta par dekoratīvu virsmas šūšanu, kuras pamatā ir noteikta dūrienu sistēma, ievērojot materiāla struktūru, diega spriegojumu un raksta kompozīciju. Vēsturiski izšūšana pildījusi gan funkcionālu, gan estētisku lomu. Tā izmantota apģērba detaļu nostiprināšanai, malu un apmaļu apstrādei, kā arī vizuālai izcelšanai. Vienlaikus izšuvumi kalpojuši kā sociālā statusa, reģionālās piederības, reliģiskās vai simboliskās nozīmes nesēji. Tekstilmākslas un amatniecības vēsturē izšūšana ieņem nozīmīgu vietu kā viena no senākajām virsmas dekorēšanas metodēm, kas sastopama dažādu kultūru tradicionālajā lietišķajā mākslā, tautastērpos, reliģiskajos tekstilos un interjera priekšmetos. Tāpat izšūšana bijusi būtiska mājamatniecības un prasmju apguves tradīcija, tostarp paraugu izšuvumu veidošanā.

Mūsdienās izšūšana tiek praktizēta gan tradicionālās amatniecības saglabāšanas kontekstā, gan laikmetīgajā tekstilmākslā un dizainā, kur tā autoru radošo ideju īstenošanai kalpo kā daudzpusīgs izteiksmes līdzeklis. Tehnikas vizuālo un māksliniecisko daudzveidību nodrošina plašs dūrienu klāsts un to kombinācijas. Pie biežāk lietotajiem pamatdūrieniem pieder svītru dūriens, ko izmanto vienkāršu līniju veidošanai un kā pamatu citiem dūrieniem; atpakaļdūriens nepārtrauktu kontūrlīniju izšūšanai; krusta dūriens, īpaši raksturīgs skaitāmdiega izšuvumiem; gludais jeb satīna dūriens laukumu aizpildīšanai; ķēdītes dūriens dekoratīvām līnijām un ornamentiem; kā arī cilpiņu dūriens malu apdarei. Šo dūrienu variācijas un savstarpējās kombinācijas ļauj veidot plašu vizuālo efektu spektru, padarot izšūšanu par tehniski un mākslinieciski bagātu auduma apstrādes veidu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Izšūšana.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Bodhidharma[labot | labot pirmkodu]

Bodhidharma
**Bodhidharma** (tamilu: போதிதர்மன்) ir budistu mūks, kurš dzīvoja 5./6. gadsimtā pēc mūsu ēras. Viņš ir zināms kā dzenbudisma pirmais patriarhs. Pēc Ķīnas leģendas, kas nav zinātniski apstiprināta, viņš sāka apmācīt arī Šaolinas mūkus, kas noveda pie Šaoliņas kungfu izveides.

## Piezīmes un atsauces

### Piezīmes

* Vairāki pētnieki nemeklē vēsturisku patiesību Bodhidharmas biogrāfijā, bet apraksta ontoloģisko vērtību uz viņu attiecināmiem apcerējumiem.

### Atsauces

## Ārējās saites

* The Zen Site
# Kagans[labot | labot pirmkodu]

Kagani
**Kagans** bija valdnieka tituls agrajos viduslaikos tjurku tautām. Mongoļu impērijas "hanu hans". Pirmoreiz minēts ķīniešu hronikās 3. gs. mūsu ērā saistībā ar Centrālāzijas tautu sjanbi. 402. gadā titulu pieņēma žužaņi. No tiem pārņēma avāri un tjurki (no 552. gada), kuri 6. gs. vidū izveidoja pašu lielāko tā laika klejotāju valsti - Tjurku kaganātu.

Eiropā Lielās tautu staigāšanas laikā bija trīs kaganāti: Avāru, Tjurku un Hazāru.

9.-12. gs. kagana titulu pieņēma Kijivas kņazi.

## Skatīt arī

* Hans
* Mongoļu impērijas kaganu uzskaitījums

## Ārējās saites

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Kagans - Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca.
# Jaunais Taivānas dolārs

|  |
| --- |
| **Jaunais Taivānas dolārsNew Taiwan Dollar |
| ISO 4217 kods | TWD |
| Lieto | Taivāna (Ķīnas Republika) |
| Simbols | NT$ |
| Centrālā banka | Ķīnas Republikas Centrālā Banka |

**Jaunais Taivānas dolārs** (zīme: NT$) in oficiālā Ķīnas Republikas jeb Taivānas valūta. Šo valūtu emitē Taivānas Centrālā banka. Jaunais Taivānas dolārs tiek izmantots kopš 1949. gada, aizstājot veco Taivānas dolāru hiperinflācijas apstākļos. Tas ir sadalīts 100 centos (分, "*fen*"), lai gan mazākās vienības mūsdienās lieto reti.

Valūta ir brīvi konvertējama, un tās vērtība tiek uzturēta, balstoties uz tirgus apstākļiem. Taivānas dolārs galvenokārt tiek izmantots vietējā ekonomikā, kas ietver eksportu, importu un ikdienas patēriņu, un ir nozīmīgs faktors valsts ekonomikā, kas balstās uz augsto tehnoloģiju industrijām un starptautisko tirdzniecību.

Jauno Taivānas dolāru bieži dēvē vienkārši par "Taivānas dolāru".

## Ārējās saites

* SinoBanknote
* Banknotes of Matsu, Quemoy and Tachen
* The Central Bank page showcasing all obsolete issues of the new Taiwan dollar in all denominations
* Close up image of a circulated 50 NT coin Arhivēts 7 July 2011 *Wayback Machine* vietnē.
* Historical and current banknotes of Taiwan
# Dzjanjiņa[labot | labot pirmkodu]

| Dzjanjiņa 江阴 |
| --- |
| apriņķa līmeņa pilsēta |
|  |
|  |
| DzjanjiņaRādīt kartē "Ķīna"DzjanjiņaRādīt kartē "Dzjansu" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Dzjansu |
| Municipalitāte |
Usji |
| Platība |
|  • apriņķa līmeņa pilsēta |
986,97 km2 |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • apriņķa līmeņa pilsēta |
1 285 785 |
|  • vieta |
84 |
|  • blīvums |
1 615,9/km² |
|  • urbānā teritorija |
1 013 670 |
| Laika josla |
Ķīnas laiks (UTC-8) |
| Mājaslapa | www.jiangyin.gov.cn |
|  **Dzjanjiņa Vikikrātuvē** |

**Dzjanjiņa** (ķīniešu: 江阴, piņjiņs: *Jiāngyīn*) ir apriņķa līmeņa municipalitāte Ķīnas dienvidaustrumos. Ietilpst Dzjansu provinces Usji prefektūras līmeņa municipalitātē. Izvietojusies provinces dienvidos Jandzi labajā krastā. Robežojas ziemeļos ar Taidžou, austrumos — ar Sudžou, dienvidos — ar Usji pilsētas rajoniem, bet rietumos — ar Čandžou. Nozīmīga osta Jandzi grīvā.

## Vēsture

Kā Pilinas komandērijas Dzjijanas (暨陽, *Jìyáng*) apriņķis izveidots 281. gadā. Atsevišķs Dzjanjiņas apriņķis izveidots 558. gadā. Juaņu dinastijas laikā neilgi bija prefektūras centrs. 1987. gadā reorganizēta par apriņķa līmeņa pilsētu.

## Ekonomika

Galvenās rūpniecības nozares ir metālapstrāde, tekstilrūpniecība, aparātu būve, poligrāfija un kuģu būve.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dzjanjiņa.
# Vācu ideālisms[labot | labot pirmkodu]

**Vācu ideālisms** ir filozofijas virziens, kas attīstījās 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā Vācijā. Tas balstās uz ideju, ka realitāte būtībā ir saistīta ar apziņu, prātu vai garu, un ka pasauli nevar pilnībā izprast neatkarīgi no subjekta uztveres.

Vācu ideālisms radās kā reakcija uz Imanuela Kanta filozofiju, īpaši viņa mēģinājumu saskaņot empīrismu un racionālismu. Kanta darbi iedvesmoja turpmākos filozofus attīstīt ideju par to, ka prāts aktīvi strukturē pieredzi.

>  Realitāte nav neatkarīga no apziņas, bet ir ar to cieši saistīta.
>
>
>

Galvenie vācu ideālisma pārstāvji ir Johans Gotlībs Fihte, Frīdrihs Vilhelms Jozefs Šellings un Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis. Katrs no viņiem attīstīja atšķirīgu pieeju ideālismam:

* Johans Gotlībs Fihte uzsvēra “Es” (subjekta) aktīvo lomu realitātes radīšanā. Viņš uzskatīja, ka pasaule ir atkarīga no apziņas darbības.
* Frīdrihs Vilhelms Jozefs Šellings centās apvienot dabas un gara filozofiju, uzskatot, ka daba un apziņa ir vienas realitātes izpausmes.
* Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis izstrādāja dialektikas metodi, kurā attīstība notiek caur pretrunu un to pārvarēšanu. Viņa sistēmā realitāte tiek saprasta kā absolūtā gara attīstības process.

Vācu ideālisms ir cieši saistīts ar tādiem jēdzieniem kā metafizika, epistemoloģija un dialektika, un tas būtiski ietekmēja turpmāko filozofijas attīstību.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vācu ideālisms.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Filozofijas interneta enciklopēdijas raksts (angliski)
# Zinātniskais skepticisms

**Skepticisms** ir pieeja informācijas izvērtēšanai un lēmumu pieņemšanai, kas prasa jebkuru apgalvojumu izvērtēt kritiski un lēmumu par tā patiesumu pieņemt tikai tad, kad iegūta un izvērtēta informācija, pierādījumi un alternatīvi skaidrojumi.

Skeptiķis ir cilvēks, kurš, izmantojot kritisko domāšanu, loģiku un zinātni, kritiski izvērtē apgalvojumus, kuriem trūkst empīriska pamatojuma, jo skeptiķi uzskata, ka empīriska pasaules izzināšana ir labākais patiesības noskaidrošanas veids. Šādu praksi sauc arī par zinātnisko skepticismu vai racionālo skepticismu.

Praksē skeptiķi un skeptiskas organizācijas pievēršas pārdabisku un pseidozinātnisku apgalvojumu un ideju izvērtēšanai. Skeptiķu interešu lokā ietilpst ezotērika, pseidozinātne (piemēram, astroloģija un numeroloģija), parapsiholoģija, alternatīvā medicīna un sazvērestības teorijas.

## Atšķirības no filozofiskā skepticisma

Zinātniskais skepticisms atšķiras no filozofiskā skepticisma, kas apšauba mūsu spēju zināt jebko konkrētu par pasauli un veidu, kā to uztveram. Metodoloģiskais skepticisms, kas ir sistemātisks process, kad patiesība par uzskatiem tiek apšaubīta, ir līdzīgs, bet atšķirīgs koncepts.*Z*inātniskais skepticisms tiek dēvēts arī par Jauno skepticismu.

## Kritiskā domāšana

Kritiskā domāšana ir disciplinēts spriešanas veids, ar kura palīdzību tiek analizēta un vērtēta informācija. Kritiskās domāšanas pamatā ir intelektuāli kritēriji, piemēram, ticamība, precizitāte, pamatotība, pilnīgums u.c., ar kuru palīdzību tiek izvērtēta informācija.

Ar kritiskās domāšanas, loģikas un kognitīvās psiholoģijas palīdzību skeptiķis cenšas vispusīgāk novērtēt un analizēt informāciju, kā arī uzlabot savus kognitīvos procesus un spēju atšķirt nepatiesu informāciju vai identificēt maldīgas idejas.

Tā ir domāšanas metode, kas apšauba pieņēmumus. To dēvē arī par *domāšanu par domāšanu* vai *domāšanu par domāšanas nosacījumiem*, un tā ir “racionālas domāšanas, prasmju, pasaules uzskatu un vērtību izmantošana, lai pēc iespējas tuvāk izzinātu patiesību”.

## Atsauces
# Teravāda[labot | labot pirmkodu]

Mūki ar savu skolotāju 1980. gadā Taizemē
**Teravāda** jeb **theravāda** (pāli: थेरवाद, *theravāda*) ir vecākā budisma skola. Tā izveidojās Indijā. Tā ir arī viskonservatīvākā skola, visvairāk līdzinās agrīnajam budismam. Tās pārstāvji galvenokārt mīt Šrilankā.

Saskaņā ar dažādām aplēsēm pasaulē ir no 100 līdz 150 miljoniem teravādas budistu.

## Skatīt arī

* Tripitaka

## Piezīmes

* Pāli ir sena indoeiropiešu "Pakritu" valoda, kas atšķiras no sanskrita. Pāli valodu mūsdienās studē Dienvidaustrumāzijas Teravādas budistu kopienas lai piekļūtu pāli kanonam Tripitakai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Teravāda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Alavīti[labot | labot pirmkodu]

Alavītu apdzīvotā teritorija.
**Alavīti** (arābu:  العلوية‎ *Alawiyyah/Alawīyah* — "Alī sekotāji") ir šiītu atzars, kurus ne visi musulmaņi atzīst par musulmaņiem. Reizēm viņus sauc par **nusairiešiem** sektas dibinātāja Muhameda ibn Nusaira vārdā.

Dzīvo galvenokārt Tartūsas un Lādikījas provincēs Sīrijas rietumos Vidusjūras krastos, lielas alavītu kopienas dzīvo arī Turcijā un Libānā.

Alavīti veido aptuveni 20% no Sīrijas iedzīvotājiem, taču viņiem vēsturiski ir bijusi liela politiskā vara. Alavītu kopienai piederēja daudz Sīrijas militāro un izlūkdienestu vadītāju, arī Asadu ģimene, kas Sīriju pārvaldīja no 1971. gada līdz 2024. gadam.

No 1923. līdz 1936. gadam pastāvēja Alavītu valsts ar galvaspilsētu Lādikījā.

## Skatīt arī

* Šiītu islāms

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Alavīti.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)