# Kijiva[labot | labot pirmkodu]

| Kijiva  |
| --- |
| galvaspilsēta |
| *Київ* |
|  |
| Neatkarības laukumsKijivas Pečeru klosterisKijivas UniversitāteKijivas operaSvētās Sofijas katedrāleMarijas pils |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |
|  **Ģerbonis** |  **Logo** |

 |
| KijivaRādīt kartē "Ukraina"KijivaRādīt kartē "Eiropa" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ukraina |
| Municipalitāte |
Kijivas pilsētas municipalitāte |
| Rajoni |

Saraksts
* Darnytskyi rajons
* Desnianskyi rajons
* Dniprovskyi rajons
* Holosiivskyi rajons
* Obolonskyi rajons
* Pecherskyi rajons
* Podilskyi rajons
* Shevchenkivskyi rajons
* Solomianskyi rajons
* Sviatoshynskyi rajons
 |
| Administrācija |
|  • Mērs |
Vitālijs Kličko |
| Platība |
|  • Kopējā |
848,0 km2 |
| Augstums |
179 m |
| Iedzīvotāji
(2022) |
|  • kopā |
2 952 301 |
|  • blīvums |
3 325/km² |
| Laika josla |
EET (UTC+2) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
EEST (UTC+3) |
| Pasta indekss | 01xxx-04xxx |
| Tālruņu kods |
+380 44 |
| Auto reģistrācijas numurs |
AA (pirms 2004. gada: КА,КВ,КЕ,КН,КІ,KT) |
| Sadraudzības pilsētas | Ankara, Atēnas, Belgrada, Brisele, Budapešta, Čikāga, Edinburga, Erevāna,Florence, Helsinki, Kioto, Kišiņeva, Krakova, Leipciga, Minhene, Odense, Parīze, Pereira, Pretorija, Rīga, Roma, Santjago, Sofija, Stokholma, Tallina, Tampere, Tbilisi, Toronto, Tulūza, Uhaņa, Varšava, Viļņa, Vīne |
| Mājaslapa | www.kmr.gov.ua |
|  **Kijiva Vikikrātuvē** |

**Kijiva** (ukraiņu: *Київ*) ir pilsēta Ukrainas ziemeļu daļā pie Dņepras upes. Ukrainas galvaspilsēta un lielākā pilsēta, liels saimniecības un kultūras centrs.

Viens no vecākajiem Austrumeiropas un kristietības vēsturiskajiem centriem — Kijivas Svētās Sofijas katedrāle un Kijivas Pečeru klosteris — ir UNESCO Pasaules mantojuma objekti.

Kijiva ir viena no Ukrainas varoņpilsētām.

## Nosaukums

Saskaņā ar teikām Kijivas nosaukums cēlies no Kija (ukraiņu: *Кий*) — vecākā no trim brāļiem, kuri tiek uzskatīti par pilsētas dibinātājiem. Šī teika ir saglabājusies 12. gadsimta Pagājušo gadu vēsturē.
Vairāki pētnieki ir mēģinājuši identificēt Kijivu ar senajiem Ptolemaja pieminētajiem vietvārdiem, piemēram, *Azagarium*, *Metropol* un *Sar*.
Kijiva pieminēta arī senskandināvu sāgās ar nosaukumu *Kænugarður* (*Koenugarðr*), kas, iespējams, cēlies no senskandināvu vārda *kæna* — “laiva”, kas ļauj tulkot nosaukumu kā “laivu pilsēta”. No 2022. gada 27. aprīļa Reikjavīkā ir neliels laukums ar nosaukumu *Kænugarður / Kyiv-torg*.
Tjurku avotos pilsēta dēvēta par *Mankermen* vai *Kiva-Mankermen*, kas nozīmē “lielā pilsēta”.
Arābu un persiešu 9.—10. gadsimta avotos reģions ap Kijivu saukts par *Kujābu* (Kujāvija, Kujaba), un tas bieži tiek identificēts ar Kijivu.

## Vēsture

Viena no senākajām pilsētām Austrumeiropā, dibināta ap 5. gadsimtu kā tirdzniecības apmetne pie Dņepras. 7. un 8. gadsimtā Kijiva bija Hazārijas pakļautībā.
988. gadā Kijivas lielkņazs Volodimirs Svjatoslavičs sāka Kijivas Krievzemes kristianizāciju. 1037. gadā sākās Sv. Sofijas katedrāles celtniecība. 1238. gadā Kijivu gandrīz pilnīgi nopostīja Mongoļu impērijas karaspēks, un sākās tās kā austrumslāvu civilizācijas centra noriets, kaut arī Kijiva saglabāja reliģiskā centra funkcijas.
No 1362. gada tā ietilpa Lietuvas dižkunigaitijā, vēlāk Polijas—Lietuvas kopvalstī, bet pēc Bohdana Hmeļnicka sacelšanās 1667. gadā iekļauta Krievijas caristē.

Jaunu uzplaukumu Kijiva piedzīvoja 19. gadsimta beigās, līdz ar rūpniecības attīstību Krievijas Impērijā. Pilsoņu kara laikā Kijiva bija Ukrainas Tautas Republikas galvaspilsēta. 1918. gada janvārī boļševiki īstenoja militāro operāciju, kuras mērķis bija ieņemt Kijivas pilsētu. Tā ilga no 1918. gada 23. janvāra (5. februāra) līdz 26. janvārim (8. februārim). Kad tika nodibināta Ukrainas PSR, pirmā tās galvaspilsēta bija Harkiva, bet 1934. gadā par galvaspilsētu kļuva Kijiva. Otrā pasaules kara laikā Kijiva tika nopostīta.

1960. gadā atklāja Kijivas metro pirmo posmu un Dņepras kreisajā krastā sāka uzbūvēt dzīvojamos rajonus. Atvēra Kijivas Dramatisko un komēdijas teātri un Jaunatnes teātri, Tautas arhitektūras un sadzīves muzeju, Kijivas vēstures muzeju un Otrā pasaules kara Ukrainas vēstures muzeju. 1960. gadu vidū Kijiva kļuva par disidentu kustības centru. Politisko represiju pārtraukšana un politieslodzīto atgriešanās Ukrainā sākās tikai pārkārtošanās laikā pēc 1986. gada.

1991. gadā Kijiva kļuva par neatkarīgās Ukrainas galvaspilsētu. 2004. gada Ukrainas prezidenta vēlēšanu laikā Kijivā norisinājās galvenie Oranžās revolūcijas, bet 2013.—2014. gadā Eiromaidana notikumi. Krievijas—Ukrainas kara laikā no 2022. gada 24. februāra līdz 2. aprīlim pilsētā un tās nomalē norisinājās kauja par Kijivu, ko pavadīja masveida raķešu, gaisa un artilērijas uzbrukumi, kas ilga 1 mēnesi, 1 nedēļu un 1 dienu, izraisot smagus kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci okupētajās teritorijās. Reaģējot uz Bučas slaktiņu, Dānija, Igaunija, Francija, Itālija, Latvija, Lietuva, Rumānija, Spānija, Rumānija, Spānija, Vācija un Zviedrija nolēma izraidīt no savām valstīm dažus Krievijas diplomātus, kam sekoja spēcīgs ekonomisko sankciju kopums. Pēc tam, kad traģēdija tika plaši atspoguļota starptautiskajos plašsaziņas līdzekļos, ASV Kongress pieņēma Ukrainas demokrātijas aizsardzības likumu.

## Izglītība

Kijiva ir viens no nozīmīgākajiem Ukrainas izglītības un zinātnes centriem. Pilsētā darbojas plašs pirmsskolas, vispārējās, profesionālās un augstākās izglītības iestāžu tīkls. Kā valsts galvaspilsēta Kijiva koncentrē lielu daļu Ukrainas universitāšu, akadēmisko institūtu, pētniecības centru un specializēto skolu.

Kijivā atrodas vairākas no Ukrainas pazīstamākajām augstskolām. Starp nozīmīgākajām ir Kijivas Nacionālā universitāte, Kijivas Politehniskais institūts, Kijivas Mohilas akadēmija, Bogomoļeca Nacionālā medicīnas universitāte un Kijivas Nacionālā ekonomikas universitāte. Šīs iestādes sagatavo speciālistus humanitārajās zinātnēs, inženierzinātnēs, medicīnā, ekonomikā, tiesību zinātnē un citās nozarēs.

Pilsētā darbojas arī daudzas specializētās vidusskolas, liceji un ģimnāzijas ar padziļinātu matemātikas, fizikas, informātikas, svešvalodu un mākslas apguvi. Kijivas izglītības sistēmai raksturīga cieša saikne ar zinātniskajām institūcijām, valsts pārvaldi un Ukrainas darba tirgu.

Nozīmīga loma pilsētas akadēmiskajā dzīvē ir Ukrainas Nacionālajai zinātņu akadēmijai, kuras galvenās institūcijas atrodas Kijivā. Tās pētniecības institūti nodarbojas ar dabaszinātņu, tehnisko, sociālo un humanitāro zinātņu pētījumiem.

## Kijivā dzimušie

* Darja Bilodida — džudiste
* Nikolajs Berdjajevs — filozofs
* Olehs Blohins — futbolists
* Mihails Bulgakovs — rakstnieks
* Aleksandrs Bunge — botāniķis
* Maija Derena — kinorežisore
* Iļja Ērenburgs — rakstnieks un publicists
* Reinholds Gliērs — komponists
* Vladimirs Horovics — pianists
* Milla Jovoviča — kinoaktrise
* Efraims Kacirs — Izraēlas prezidents (1973—1978)
* Valērijs Lobanovskis — futbola treneris
* Kazimirs Maļevičs — gleznotājs
* Golda Meira — politiķe
* Jevgeņijs Primakovs — politiķis
* Igors Sikorskis — helikopteru konstruktors
* Ļevs Šestovs — filozofs

## Galerija

* Neatkarības laukums (*Майдан Незалежності*)
* Zelta vārti
* Kijivas Pečeru klosteris
* Kijivas-Pečeru Lauras Marijas Debessbraukšanas katedrāle (*Успенський собор Києво-Печерської лаври*)
* Svētā Sofija
* Kijivas Universitāte
* Kijivas funikulers

## Klimats

| Kijivas meteoroloģiskie dati |
| --- |
| Mēnesis | Jan | Feb | Mar | Apr | Mai | Jūn | Jūl | Aug | Sep | Okt | Nov | Dec | Gads |
| Augstākā temperatūra °C (°F) | 11.1 (52) | 17.3 (63.1) | 22.4 (72.3) | 30.2 (86.4) | 33.6 (92.5) | 35.0 (95) | 39.4 (102.9) | 39.3 (102.7) | 33.8 (92.8) | 27.9 (82.2) | 23.2 (73.8) | 14.7 (58.5) | 39.4 (102.9) |
| Augstākā vidējā temperatūra °C (°F) | −0.9 (30.4) | 0.0 (32) | 5.6 (42.1) | 14.0 (57.2) | 20.7 (69.3) | 23.5 (74.3) | 25.6 (78.1) | 24.9 (76.8) | 19.0 (66.2) | 12.5 (54.5) | 4.9 (40.8) | 0.0 (32) | 12.5 (54.5) |
| Dienas vidējā temperatūra °C (°F) | −3.5 (25.7) | −3 (27) | 1.8 (35.2) | 9.3 (48.7) | 15.5 (59.9) | 18.5 (65.3) | 20.5 (68.9) | 19.7 (67.5) | 14.2 (57.6) | 8.4 (47.1) | 1.9 (35.4) | −2.3 (27.9) | 8.4 (47.1) |
| Zemākā vidējā temperatūra °C (°F) | −5.8 (21.6) | −5.7 (21.7) | −1.4 (29.5) | 5.1 (41.2) | 10.8 (51.4) | 14.2 (57.6) | 16.1 (61) | 15.2 (59.4) | 10.2 (50.4) | 4.9 (40.8) | 0.0 (32) | −4.6 (23.7) | 4.9 (40.8) |
| Zemākā temperatūra °C (°F) | −31.1 (−24) | −32.2 (−26) | −24.9 (−12.8) | −10.4 (13.3) | −2.4 (27.7) | 2.4 (36.3) | 5.8 (42.4) | 3.3 (37.9) | −2.9 (26.8) | −17.8 (0) | −21.9 (−7.4) | −30.0 (−22) | −32.2 (−26) |
| Nokrišņu daudzums mm (collas) | 36 (1.42) | 39 (1.54) | 36 (1.42) | 46 (1.81) | 57 (2.24) | 82 (3.23) | 72 (2.83) | 61 (2.4) | 58 (2.28) | 40 (1.57) | 48 (1.89) | 44 (1.73) | 619 (24.37) |
| Sniegputenis cm (collas) | 9 (3.5) | 11 (4.3) | 7 (2.8) | 0 (0) | 0 (0) | 0 (0) | 0 (0) | 0 (0) | 0 (0) | 0 (0) | 2 (0.8) | 5 (2) | 34 (13.4) |
| Vidējais lietaino dienu skaits  | 8 | 7 | 9 | 13 | 14 | 15 | 14 | 11 | 14 | 12 | 12 | 9 | 138 |
| Vidējais sniegaino dienu skaits  | 14 | 13 | 7 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 12 | 51 |
| % gaisa mitrums | 83 | 80 | 74 | 64 | 62 | 67 | 68 | 67 | 74 | 77 | 85 | 86 | 74 |
| Vidējais saulaino stundu skaits | 31.0 | 56.5 | 124.0 | 180.0 | 279.0 | 270.0 | 310.0 | 248.0 | 210.0 | 155.0 | 60.0 | 31.0 | 1 954,5 |
|  |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kijiva.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Ukrainas Interneta enciklopēdijas raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Ukrainas vēstures enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Ebreju enciklopēdijas Austrumeiropā raksts (angliski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Mājaslapa