Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Fantāzija (filma)

| Fantāzija |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Fantasia* |
| Žanrs |
animācijas filma, antoloģija |
| Režisors | * Semjuels Ārmstrongs
* Džeimss Algars
* Bills Robertss
* Pols Saterfīlds
* Bens Šarpstīns
* Deivids D. Hends
* Hamiltons Lasks
* Džims Hendlijs
* Fords Bībs
* T. Hī
* Normans Fērgusons
* Vilfrēds Džeksons
 |
| Producents | * Volts Disnejs
* Bens Šarpstīns
 |
| Galvenajās lomās | * Leopolds Stokovskis
* Dīmss Teilors
 |
| Studija | *Walt Disney Productions* |
| Izplatītājs | * *RKO Radio Pictures*
* *Walt Disney Productions*
 |
| Izdošana | * 1940. gada 13. novembris
 |
| Ilgums |
125 minūtes |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
2,28 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
76,4 miljoni US$ |
| Nākamā filma |
"Fantāzija 2000" |
| **IMDb profils** |

**"Fantāzija"** (angļu: *Fantasia*) ir 1940. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Semjuels Ārmstrongs, Džeimss Algars, Bills Robertss, Pols Saterfīlds, Bens Šarpstīns, Deivids D. Hends, Hamiltons Lasks, Džims Hendlijs, Fords Bībs, T. Hī un Normans Fērgusons. Galvenos tēlus ierunājuši Leopolds Stokovskis un Dīmss Teilors. 1999. gadā filmai iznāca turpinājums "Fantāzija 2000".

Filma sastāv no 7 daļām: *Toccata and Fugue in D Minor*, *Nutracker Suite*, *The Sorcerer's Apprentice*, *Rite of Spring*, *The Pastoral Symphony*, *Dance of the Hours* un *Night on Bald Mountain and Ave Maria*. Visas daļas veidotas, balstoties uz kādu no klasiskās mūzikas skaņdarbiem, kas dzirdami filmā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Fantāzija.

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Bernardo Bertoluči[labot | labot pirmkodu]

| **Bernardo BertolučiBernardo Bertolucci* |
| --- |
| Bernardo Bertoluči 1971. gadā |
| Dzimis |
1941. gada 16. martā  Parma, Itālija |
| Miris |
2018. gada 26. novembrī (77 gadu vecumā)  Roma, Itālija |
| Nodarbošanās |
kinorežisors, scenārists |
| Darbības gadi |
1962—2018 |
|

Apbalvojumi[paslēpt]

|  |
| --- |
|  |
| Amerikas Kinoakadēmijas balva |
| * 1987: "Labākais režisors" ("Pēdējais imperators")
* 1987: "Labākais adaptētais scenārijs" ("Pēdējais imperators")
 |
| BAFTA kino balva |
|
1987: "Labākā filma" ("Pēdējais imperators") |
| Cēzara balva |
|
1987: "Labākā filma svešvalodā" ("Pēdējais imperators) |
| Zelta globusa balva |
| * 1987: "Labākais režisors" ("Pēdējais imperators)
* 1987: "Labākais scenārijs" ("Pēdējais imperators)
 |
| Amerikas režisoru ģildes balva |
|
1987: "Labākā spēlfilmas režija" ("Pēdējais imperators) |

 |

**Bernardo Bertoluči** (itāļu: *Bernardo Bertolucci*; dzimis 1941. gada 16. martā, miris 2018. gada 26. novembrī) bija itāļu kinorežisors un scenāriju autors.

Nozīmīgākās Bertoluči filmas ir "Konformists", "Pēdējais tango Parīzē" (*Last Tango in Paris*), "Pēdējais imperators" (*The Last Emperor*), "Skaistuma nolaupīšana" (*Stealing Beauty*) un "Sapņotāji". Visveiksmīgākā no tām ir filma "Pēdējais imperators", kas ieguva vairākas Amerikas Kinoakadēmijas balvas, Cēzara balvu un Zelta globusu. Bertoluči 2011. gada Kannu kinofestivālā par mūža ieguldījumu kinomākslā saņēma arī Zelta palmas zaru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bernardo Bertoluči.

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Fox Broadcasting Company

| *Fox Broadcasting Company* |
| --- |
|  |
| Attēla formāts | * 720p HDTV
* 480i SDTV
 |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Adrese |
Kalifornija, Losandželosa |
| Raida kopš |
1986. gada 9. oktobra |
| Sauklis | *So Bold, So Brash, So Fox* |
| Īpašnieks | *Fox Corporation* |
| Mājaslapa | www.fox.com |

Fox Broadcasting Company, pazīstams arī kā Fox Network jeb **FOX**, ir ASV komerciāls televīzijas tīkls. Tas pieder Mērdoku ģimenes kontrolētam uzņēmumam *Fox Corporation*. Pirmā pārraide notika 1986. gada 9. oktobrī. Laikā no 2004. līdz 2009. gadam tas bija augstāk novērtētais televīzijas kanāls ASV starp cilvēkiem vecumā no 18 līdz 49 gadiem. 2007.—2008. gada sezonā *Fox* pirmoreiz kanāla vēsturē kļuva par populārāko ASV televīzijas kanālu, pārspējot CBS. Kanālā pašlaik tiek pārraidīti tādi šovi kā "Amerikāņu elks", "Nozieguma skelets", "Simpsoni", "Mana trakā ģimene", "Jauniņā" un *Bruklina 99*.

## Raidījumi

### Seriāli

* "Precējies. Ir bērni" (1987—1997)
* "Beverlihilza, pasta indekss 90210" (1990—2000)
* "Melrouzpleisa" (1992—1999)
* "X-faili. Slepenās lietas" (1993—2002; 2016—2018)
* *Models Inc.* (1994—1995)
* *Party of Five* (1994—2000)
* "Alija Makbīla" (1997—2002)
* *Time of Your Life* (1999—2000)
* *Malcolm in the Middle* (2000—2006)
* *Dark Angel* (2000—2002)
* *24* (2001—2010)
* "Jāņtārpiņš" (2002—2003)
* "Doktors Hauss" (2004—2012)
* "Nozieguma skelets" (2005—2017)
* "Viņpus" (2008—2013)
* "Jauniņā" (2011—2018)
* *24: Live Another Day* (2013—2014)
* *Sleepy Hollow* (2013—2017)
* "Sekotāji" (2013—2015)
* "Mākslīgais intelekts" (2013—2014)
* "Izlaušanās" (2005—2009)
* "Melu teorija" (2009—2011)
* *Terra Nova* (2011)
* "Bruklina 99" (2013—2018)
* *Backstrom* (2015)
* "Impērija" (2015—2020)
* "APB" (2017)
* "Nāvējošais ierocis" (2016—2019)
* "Mika" (2017—2018)
* "Lucifers" (2016—2021)
* "Rouzvuds" (2015—2017)
* "Zorna dēls" (2016—2017)
* "Radīti skatuvei" (2009—2015)
* "Orvilla" (2017—2019)
* "Reiss uz Vegasu" (2018)
* *9-1-1* (2018—2023)
* "Rezidents" (2018—2023)
* BH90210 (2019)
* *9-1-1: Lone Star* (2020—pašlaik)

#### Animācijas seriāli

* "Simpsoni" (1989—pašlaik)
* "Varenais Hils" (1997—2009)
* "Futurāma" (1999—2003)
* "Mana trakā ģimene" (1999—2002; 2005—pašlaik)
* "Amerikāņu tētuks" (2005—2014)
* "Klīvlenda šovs" (2009—2013)
* "Boba burgeri" (2011—pašlaik)

### Realitātes šovi

* "Amerikāņu elks" (2002—pašlaik)
* "Labākais no Labākajiem" (2005—pašlaik)
* *Million Dollar Money Drop* (2010—2011)
* *The X Factor* (2011—2013)
* *Hotel Hell* (2012—2016)

### Citi šovi

"Treisijas Ulmenas šovs" (1987—1990)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)
# Pēdējais cilvēks

| "Pēdējais cilvēks" |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Der letzte Mann* |
| Režisors |
F. V. Murnavs |
| Galvenajās lomās | * Emīls Janningss
* Malija Delšafta
* Makss Hillers
 |
| Studija | *UFA* |
| Izplatītājs | * *UFA*
* *Universal Pictures* (ASV)
 |
| Izdošana | * 1924. gada 23. decembris
 |
| Ilgums |
90 minūtes |
| Valsts |  Vācija |
| Valoda |
mēmā filma, teksts vācu valodā |
| **IMDb profils** |

**"Pēdējais cilvēks"** (vācu: *Der letzte Mann*) ir 1924. gada Vācijas mēmā filma, kuras režisors ir F. V. Murnavs. Filmā galvenās lomas atveido Emīls Janningss, Malija Dešafta un Makss Hillers. Filma pazīstama ar to, ka tajā gandrīz nemaz nav paskaidrojošo titru.

Filma stāsta par prestižas viesnīcas darbinieku, kuru atlaiž no darba.

Filmas "Pēdējais cilvēks" pirmizrāde notika 1924. gada 23. decembrī un to izplatīja studija UFA. Filma guva lielu kritiķu atzinību un komerciālus panākumus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Kurdistānas Strādnieku partija

PKK atbalstītāju demonstrācija Londonā 2003. gada 15. februārī.
Demonstrācija pret PKK Kadikējā, Stambulā (Turcija), 2007. gada 22. oktobrī.
**Kurdistānas Strādnieku partija** (**KSP**; kurdu: *Partiya Karkerên Kurdistan*, *PKK*), arī **KADEK**, **Kongra-Gel** un **KGK** bija militāra kurdu organizācija, kuru 1970. gados dibināja un vadīja 1999. gadā apcietinātais Abdullahs Edžalans (*Abdullah Öcalan*). PKK ideoloģijas pamatā ir revolucionārais marksisms-ļeņinisms un kurdu nacionālisms. PKK mērķis ir izveidot neatkarīgu sociālistisku kurdu valsti Kurdistānā, kuras teritorijā ietilpst Turcijas dienvidaustrumi, Irākas ziemeļaustrumi, Sīrijas ziemeļaustrumi un Irānas ziemeļrietumi — teritorijas, kurās kurdu īpatsvars tiek uzskatīts par mažoritāru. Minētās valstis ir pret jebkādām teritoriālām izmaiņām. PKK tiek uzskatīta par separātisku etnisku nacionālistisku organizāciju, kas savu mērķu vārdā lieto teroristisku un civiliedzīvotājiem kaitniecisku rīcību, politisku mērķu sasniegšanai lietojot militāru spēku.

Starptautiski PKK tiek uzskatīta par teroristisku organizāciju, tai skaitā ASV, NATO un ES. Kopš 1984. gada Turcijas un PKK konfliktos gājis bojā vairāk nekā 37 000 cilvēku.

2025. gada februārī ieslodzījumā esošais Kurdistānas Strādnieku partijas līderis Abdullahs Edžalans aicināja visus grupējuma dalībniekus nolikt ieročus un uz visiem laikiem likvidēt organizāciju. Vēstulē, ko nolasīja kurdus pārstāvošās Tautas vienlīdzības un demokrātijas partijas deputāti, Edžalans aicināja KSP sasaukt kongresu, nolikt ieročus un likvidēt sevi, apgalvojot, ka partija "ir beigusi savu dzīvi tāpat kā tās dalībnieki, un radusies nepieciešamība to likvidēt". Viņš arī aicināja uz turku un kurdu sadarbību un mierīgu līdzāspastāvēšanu.
2025. gada 1. martā Kurdistānas Strādnieku partija pasludināja pamieru ar Turciju.
No 5. līdz 7. maijam notika KSP 12. partijas kongress. Organizācija 12. maijā paziņoja par savu likvidāciju, apliecinot, ka pārtrauc bruņotu cīņu pret Turcijas valsti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* HPG (ar PKK saistīta militārā organizācija) Arhivēts 2021. gada 26. janvārī, *Wayback Machine* vietnē.
* PKK notikumu hronika (1976-2006)
* Ziņas par PKK
* Profils: PKK nepiernieki
* ASV-PKK attiecības (turku val.)
# 1906. gada Sanfrancisko zemestrīce[labot | labot pirmkodu]

| 1906. gada Sanfrancisko zemestrīce |
| --- |
|  |
| 1906. gada Sanfrancisko zemestrīce |
| Datums |
1906. gada 18. aprīlis |
| Ilgums |
48 sekundes |
| Stiprums |
7,8 magnitūdas |
| Dziļums |
8 km |
| Epicentrs | ﻿ / ﻿ |
| Skartās valstis |  ASV |
| Cietušie |
3000+ |

**1906. gada Sanfrancisko zemestrīce** notika 1906. gada 18. aprīlī, tā skāra Sanfrancisko pilsētu un Ziemeļkalifornijas krastu. Pilsētā pēc tam izcēlās postošs ugunsgrēks, kas ilga vairākas dienas. Zemestrīces un ugunsgrēka rezultātā gāja bojā apmēram 3000 cilvēku un vairāk nekā 80% Sanfrancisko tika iznīcināti.

Zemestrīce un tai sekojošais ugunsgrēks ir viena no postošākajām dabas katastrofām ASV vēsturē. Vispārējais uzskats ir, ka zemestrīces magnitūda bija 7,8, tomēr ir versijas, ka tā varētu būt bijusi 7,7—8,25.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: 1906. gada Sanfrancisko zemestrīce.
* DMOZ (angliski)
# Armia Krajowa[labot | labot pirmkodu]

Tēvijas armija
*Armia Krajowa (AK)*| Polijas karogs ar *Kotwica* enkuru bija armijas karogs |
| Valsts |
Polija |
| Pastāvēšanas laiks |
1942. gada 14. februāris — 1945. gada 19. janvāris |
| Pakļautība |
Polijas trimdas valdība |
| Daļa no |
Polijas pagrīdes valsts bruņotajiem spēkiem |
| Karavīru skaits |
~ 400 000 (1944. gadā) |
| Komandieri |
| Komandieri |
Tadeušs Komorovskis Stefans Roveckis Leopolds Okulickis Emils Augusts Fīldorfs Antonijs Hruscjels |

*Armia Krajowa* karavīri aizstāv barikādes Varšavas sacelšanās laikā (1944.gada augusts)

Armia Krajowa (burtiski tulkojot — *Tēvijas armija*) bija organizācija, kas Otrā pasaules kara laikā apvienoja pretestības grupas okupētajā Polijā. Tā bija pakļauta Polijas trimdas valdībai un veidoja Polijas pagrīdes valsts militāro spārnu. Kopējais armijas biedru skaits 1944. gadā bija no 200 000 līdz 600 000 cilvēku, tomēr visbiežāk tiek minēts skaitlis 400 000. Atbilstoši tam šī organizācija bija lielākā poļu un trešā lielākā Eiropā pretošanās kustība Otrā pasaules kara laikā.

## Vēsture

Organizāciju nodibināja 1942. gada februārī un tās darbība galvenokārt bija saistīta ar sabotāžas un terora aktiem, kas bija vērsti pret vācu militārajām būvēm (noliktavām, ražotnēm, lokatoriem u.c.), infrastruktūru, kuru vācieši izmantoja kara materiālu un cilvēku transportēšanai uz Austrumu fronti, tāpat poļu pretestības dalībnieki vērsās pret vācu varas iestādēm, kā arī poļu kolaboracionistiem, kuri pieslējās vācu varai. Vienlaikus organizācija piedalījās arī vairākās tiešās kaujās, pazīstamākā *Armia Krajowa* militārā operācija bija Varšavas sacelšanās. Varšavas sacelšanās laikā organizācija cieta lielus zaudējumus gan kritušo, gan arī gūstā saņemto ziņā.

"Tēvzemes armija" beidza pastāvēt 1945. gada 19. janvārī, kad lielāko daļu no Polijas Otrā republikas teritorijas bija ieņēmusi Sarkanā armija. Daļa no organizācijas biedriem 1945. gadā iekļāvās jaunās pretestības grupās, kas darbojās jau pret padomju varu. Pēc Otrā pasaules kara vairākus desmitus tūkstošus *Armia Krajowa* biedru līdz 1947. gadam ieslodzīja nometnēs.

## Audiovizuālās norādes

* Armia Krajowa | Polnische Heimatarmee | [4K] (vācu val.)

## Atsauces