Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sintakse[labot | labot pirmkodu]

**Sintakse** (grieķu: *σύνταξις* — ‘kopējā kārtība’) ir valodniecības nozare, kas pēta vārdu savienojumus un teikumu gramatisko struktūru. Sintakse ir viena no jaunākajām valodniecības nozarēm. Sintaksi var iedalīt tradicionālajā sintaksē un strukturālajā sintaksē. Tradicionālā sintakse ir saistīta ar latīņu, grieķu un citām Eiropas viduslaiku valodām. Tai ir raksturīgs vairāku viedokļu izmantojums. Savukārt strukturālajā sintaksē mēģina atrast noteiktu metodi, atšķirt pētīšanas viedokļus un iegūt teorētiski pamatotus un pārbaudāmus rezultātus. Vārdu "sintakse" līdzīgā nozīmē izmanto, arī runājot par programmēšanas valodām.

Sintaksē galvenais objekts, kas tiek pētīts, ir teikums. Latviešu valodā šajā jautājumā ir divi būtiski jēdzieni: vienkāršs teikums un salikts teikums.

## Skatīt arī

* Semantika

## Atsauces
# Kilometrs

**Kilometrs** (saīsinājumā **km**, grieķu: *χίλια (khilia) - tūkstotis* un *μέτρο (metro) - daudzums/mērīšana*) ir SI sistēmas garuma atvasinātā mērvienība. Viens kilometrs pamatmērvienībās ir tūkstots metru jeb zinātniskajā pierakstā tas ir 1·103 m.

* 1 km = 1000 m = 1·103 m

## Saistība ar citām mērvienībām

Viens kilometrs ir:

* 1000 metru;
* aptuveni 0,621 jūdze;
* aptuveni 1094 jardi;
* aptuveni 3281 pēda.

## Saistība ar citiem fizikāliem lielumiem

Kilometrs tiek bieži izmantots, lai atvasinātu mērvienības citiem fizikāliem lielumiem, visbiežāk, laukuma un tilpuma mērvienības. Piemēram:

* kvadrātkilometrs (km2) ir laukuma mērvienība, kura ir vienāda ar kvadrāta laukumu, kura malu garumi ir precīzi viens kilometrs;
* kubikkilometrs (km3) ir tilpuma mērvienība, kura ir vienāda ar kuba tilpumu, kura šķautņu garumi ir precīzi viens kilometrs.

## Lietošana

Amerikas Savienotās Valstis un Apvienotā Karaliste ir vienīgās valstis, kur vēl joprojām plaši nelieto kilometrus, bet tā vietā lieto jūdzes. Lai gan arī šajās valstīs lēnām pāriet uz starptautisko mērīšanas sistēmu, tas ir, no jūdzēm uz kilometriem.
# Pendžāba (Pakistāna)

|  |
| --- |
| **Pendžāba** |
| **پنجاب** |
| —  **province**  —  |
|  |
| Pārvaldes centrs
  | Lahora
 |
| Valsts
  |  Pakistāna |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 205 344 km² |
| **Iedzīvotāji** (2013) |
|  - Kopā | 101 000 000 |
|  - Blīvums | 491,9/km² |
| **Mājaslapa:** www.punjab.gov.pk |
|  **Pendžāba Vikikrātuvē** |

**Pendžāba** (urdu: پنجاب) ir viena no četrām Pakistānas provincēm, izvietojusies valsts austrumu daļā. Robežojas ar Sindas provinci dienvidos, ar Beludžistānas provinci dienvidrietumos, ar Federāli pārvaldītajiem cilšu apgabaliem rietumos, ar Islāmābādu ziemeļos, kā arī ar Indiju austrumos. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Lahora. Provinces kopējā platība ir 205 344 km², pēc 2013. gada datiem provincē dzīvo 101 000 000 iedzīvotāju. Province ir sīkāk sadalīta trīsdesmit sešos rajonos.

Provincē atrodas vairāki nacionālie parki, tostarp, Ajūba nacionālais parks un Čindži nacionālais parks.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pendžāba.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Hārvarda Universitāte[labot | labot pirmkodu]

| Hārvarda Universitāte |
| --- |
| *Harvard University* |
|  |
|
latīņu: *Universitas Harvardiana* |
| Moto | *Veritas* |
| Dibināta |
1636 |
| Tips |
Privāta |
| Finansējums |
32 miljardi US$ (2011) |
| Prezidents |
Drū Gilpina Fosta |
| Akadēmiskais personāls |
2107 |
| Administratīvais personāls |
2497 ārpus medicīniskā pers. 10 674 medicīniskais pers. |
| Studenti |
21 225 |
| Bakalaura izglītība |
7181 |
| Doktorantūra |
14 044 |
| Atrašanās vieta |  Keimbridža, Masačūsetsa, ASV |
| Laikraksts | *The Harvard Crimson* |
| Krāsa(-s) | *Crimson*      |
| Iesauka | *Harvard Crimson* |
| Mājaslapa | Harvard.edu |

Hārvarda Universitātes tieslietu skolas bibliotēkas lasītava
**Hārvarda Universitāte** (angļu: *Harvard University*) ir vecākā augstskola ASV un pēdējos gadus pēc universitāšu reitingiem tiek atzīta par labāko universitāti pasaulē. Tā atrodas Keimbridžā, Masačūsetsas štatā, ASV (nejaukt ar universitātes pilsētu Kembridžu Anglijā). Tajā pašlaik ir ap 21 000 studentu, no kuriem ap 7100 studē bakalaura programmās, bet 14 000 — profesionālajās, maģistra vai doktora programmās.

Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 1. vietu (2016).

## Vēsture

Hārvarda Universitāte tika nodibināta 1636. gadā ar nosaukumu New College, bet jau 1639. gadā tika pārdēvēta par **Hārvarda koledžu** — mācītāja Džona Hārvarda vārdā, kurš jaunajai skolai pēc savas nāves novēlēja savu 400 grāmatu bibliotēku un 750 mārciņu (mūsdienu vērtība ap 91 000 mārciņu). Sākotnēji tā līdzinājās klasiskajām Anglijas universitātēm ar uzsvaru uz kristīgo protestantisko izglītību.

19. gadsimta vidū universitāte tika privatizēta, un Čārlza Eliota vadības laikā (no 1869. līdz 1909. gadam) universitāte tika radikāli pārveidota par tādu universitāti, kas balstīta uz pētniecību. Vēlāk šis universitātes modelis tika ieviests arī citās universitātēs gan ASV, gan citur pasaulē.

## Personas

Kopā 75 Hārvarda Universitātes darbinieki, studenti, bijušie/esošie darbinieki un bijušie studenti ir saņēmuši Nobela prēmiju, starp tiem Els Gors un Henrijs Kisindžers. Universitāti ir beiguši 8 nākamie ASV prezidenti: Džons Adamss, Džons Kvinsijs Adamss, Džordžs V. Bušs, Raterfords Heizs, Džons Kenedijs, Franklins Rūzvelts, Teodors Rūzvelts (viņš arī Nobela prēmijas laureāts) un Baraks Obama. Universitāti ir beidzis arī atombumbas radītājs Roberts Openheimers un atvērtā koda filozofijas veidotājs Ričards Stalmans, *Microsoft* vadītājs Stīvs Bolmers, ANO ģenerālsekretārs Pans Kimuns, džeza komponists Leonards Bernstains, rakstniece Sūzana Zontāga, ekonomists Pols Semjuelsons, kā arī valodnieks un psihologs Stīvens Pinkers.

## Skatīt arī

* Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hārvarda Universitāte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)
# Harbina

| Harbina  |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
| 哈尔滨 |
|  |
|  |
| HarbinaRādīt kartē "Ķīna"HarbinaRādīt kartē "Heilundzjana" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Ķīna** |
| Province |
Heilundzjana |
| Centrs |
Sunbei |
| Rajoni; pilsētas; apriņķi |

9; 2; 7
* Daoli
* Naņgana
* Daovai
* Pinfana
* Sunbei
* Sjanfana
* Hulaņa
* Ačena
* Šuančena
* ------------
* Šandži
* Učana
* ------------
* Ilaņa
* Fandžena
* Biņa
* Bajaņa
* Mulaņa
* Tunhe
* Jaņšou
 |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
53 068 km2 |
|  • urbānā teritorija |
609 km2 |
| Augstums |
150 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
10 009 854 |
|  • blīvums |
200,4/km² |
|  • urbānā teritorija |
4 596 313 |
|  • urbānais blīvums |
7 547,3/km² |
| Laika josla |
Ķīnas standarta laiks (UTC+8) |
| Pasta indeksi | 150000 |
| Tālruņu kods |
451 |
| Mājaslapa | www.harbin.gov.cn |
|  **Harbina Vikikrātuvē** |

**Harbina** (vienkāršotā ķīniešu: 哈尔滨, tradicionālā ķīniešu: 哈爾濱, piņjiņs: *Hā'ěrbīn*, mandžūru: ᡥᠠᠯᠪᡳᠨ, *Halbin* — ‘vieta tīklu žāvēšanai’) ir pilsēta Ķīnā, Heilundzjanas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta tajā. Tāpat tā ir 10. apdzīvotākā pilsēta valstī. Saskaņā ar 2010. gada Ķīnas tautas skaitīšanas datiem, Harbinā dzīvo apmēram 10,6 miljoni cilvēku. Tas ir Ķīnas ziemeļaustrumu politiskais, ekonomiskais, zinātniskais, kultūras un komunikāciju centrs. Harbinā parasti novērojamas skarbas un aukstas ziemas, tāpēc to bieži sauc par "ledus pilsētu".

## Vēsture

Harbinas pilsētu izveidoja 1898. gadā kā vienu no Austrumķīnas dzelzceļa maģistrāles mezgla stacijām Mandžūrijā. Pēc Krievijas pilsoņu kara šeit patvērās daļa no krievu emigrantiem, kas padarīja Harbinu par krievu trimdas centru Ķīnā, pēc 1932. gada Japānas vasaļvalstī Mandžukuo. Pēc Mandžūrijas operācijas un Japānas kapitulācijas 1945. gadā Harbinu okupēja Sarkanā armija, Baltās kustības dalībniekus deportēja un ieslodzīja Gulaga nometnēs Padomju Savienības teritorijā. 1946. gada aprīlī varu pārņēma Ķīnas varas iestādes. 1952. gadā notika pilsētā palikušo krievu repatriācija uz dzimteni. Mūsdienās tai ir nozīmīga loma Ķīnas un Krievijas tirdzniecības sakaros. Ziemā pilsētā atrodas ledus skulptūras. Viena no Harbinas sadraudzības pilsētām ir Daugavpils.

## Skatīt arī

* Harbinas latviešu kolonija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Harbina.
* Oficiālā tīmekļa vietne

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# USA Today

USA Today|  |
| --- |
| Tips |
dienas avīze |
| Izdevējs |
Maribela Peresa Vedsvorta |
| Galvenais redaktors |
Nikola Kerola |
| Dibināts |
1982. gada 15. septembrī |
| Politiskā saistība |
centrisms |
| Valoda |
angļu |
| Redakcija | *7950 Jones Branch Drive*, Maklīna, Virdžīnija, 22108 (galvenais birojs) Ženēva, (starptautiskais izdevums) |
| Kopējais metiens |
159 233 vidējā drukas tirāža 504 000 (Tikai digitālie izdevumi) |
| Saistītie izdevumi | *USA Today Sports Weekly* |
| ISSN |
0734-7456  |
| Tīmekļa vietne | usatoday.com |

USA Today ir ASV nacionālais ikdienas laikraksts, kuru izdod *Gannett Company*. Tā izveidotājs ir Als Neuharts, pirmais izdevums tika publicēts 1982. gada 15. septembrī. Tam ir lielāka tirāža kā jebkuram citam laikrakstam ASV ar vidēji 2,11 miljoniem pārdotiem eksemplāriem katru darbdienu. Papildus drukātajai versijai, USA Today ir arī viens no visvairāk apmeklētajiem ziņu portāliem valstī ar plašu tiešsaistes klātbūtni.

Laikraksts piedāvā plašu tematisko klāstu, tostarp ziņas, sportu, izklaidi, biznesu, tehnoloģijas un dzīvesstilu, un bieži tiek uzskatīts par pieejamu plašai auditorijai. Tas tiek izplatīts visos 50 štatos un vairākās starptautiskās lokācijās, piemēram, viesnīcās un lidostās, padarot to par vienu no vispārēji pieejamākajiem laikrakstiem Amerikas Savienotajās Valstīs.

USA Today ir bieži kritizēts par virspusēju saturu, taču tā atbalstītāji slavē to par ātru, viegli uztveramu informācijas sniegšanu mūsdienu dinamiskajā mediju vidē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: USA Today.
* Oficiālā tīmekļa vietne

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *USA Today* raksti, sakārtoti pēc reportiera Arhivēts 2008. gada 25. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē.