# Arābu valodas varietātes[labot | labot pirmkodu]

**Arābu valoda** ir semītu saimes valoda ar daudzām varietātēm, kas var ievērojami atšķirties cita no citas; kā starp valstīm, tā arī vienas valsts robežās. Šajā rakstā apskatītas arābu valodas varietātes salīdzinot tās ar klasisko un standarta valodu, tā arī savstarpēji. Sociolingvistiskā griezumā arābu valoda ir tipisks diglosijas piemērs, kad valodas runātāji dzimtās valodas līmenī apgūst divas dažādas valodas formas piemērojamas dažādiem dzīves aspektiem. Arābu valodas gadījumā reģionālās varietātes valoda tiek apgūta dzimtās valodas līmenī un lietota sadzīviskās ikdienas situācijās. Standarta arābu valoda tiek apgūta skolā un tiek lietota formālās situācijās, drukātos materiālos, televīzijā. Dažādās valstīs atšķirības starp ikdienas sarunvalodu un literāro valodu ir ļoti atšķirīgas.

## Apskats

Pirmsislāma Arābijas senās ziemeļarābu valodas dialektu mantiniecei agrīnajai arābu valodai bija ievērojamas dialektālās atšķirības. Sevišķi izteikti bija kahtānu, adnānu un himjaru dialekti. Līdz ar islāma izplatīšanos 7. gs., Korāna (klasiskā) arābu valoda kļuva par vadošo dialektu.

Mūsdienās arābu valodas varietātes arābu apdzīvotajās valstīs bieži diezgan radikāli atšķiras no literārās arābu valodas un cita no citas. Vairākām no tām definīcija "valoda" vai "dialekts" ir ļoti politizēts jautājums. Šeit tiek lietots neitrāls termins "varietāte".

## Galvenās varietātes

Divas galvenās arābu valodas varietāšu grupas ir Magribas (Ziemeļāfrikas) un Tuvo Austrumu dialektu grupas. Nākamā atšķirību grupa ir starp nometnieku varietātēm un daudz konservatīvākajām beduīnu varietātēm. Atšķirīgas ir arī "perifērās" varietātes tajās zemēs, kur arābu valoda nav dominējošā (kā Turcija, Irāna, Kipra, Čada, Nigērija) un kur valoda mazāk ietekmējas no klasiskās arābu valodas. Vēsturiski šīs varietātes tomēr iekļaujas tajā pašā klasifikācijā, kā zināmākās varietātes. Dažos reģionos atšķirīgu konfesiju piederīgie runā dažādās varietātēs. Bagdādes kristieši un jūdi runā *qeltu* dialektā, bet musulmaņi — *gilit* dialektā.

Maltiešu valoda, kaut arī cēlusies no arābu valodas, lieto latīņu alfabētu un ir attīstījusies par pilnīgi patstāvīgu valodu. Iespējams, ka pati atšķirīgākā no nekreoliskajām arābu valodas varietātēm ir Kipras maronītu arābu valoda. Stipri ietekmējusies no grieķu valodas, mūsdienās gandrīz izzudusi.

Svarīgs faktors atšķirīgo varietāšu veidošanās procesā ir iepriekš vai paralēli šajā reģionā runātas valodas ietekme. No šīm valodām tiek aizgūts pietiekoši liels jaunu vārdu krājums, kā arī ietekmējas fonētika un vārdu secība.

Arābu valodas varietātēm tikai reizumis ir rakstīta forma, parasti arābu alfabētā. Parasti tās ir lugas, dzeja, reizēm atsevišķi citi sacerējumi (kā Platona sacerējumi). Šāda literatūra pastāv libāniešu un ēģiptiešu varietātēs. Dzeja tiek publicēta rakstveidā lielākajā daļā varietāšu. Alžīrijā franču laikā vietējā valodas varietāte tika pasniegta skolās un ir saglabājušās mācību grāmatas.

Arābu pidžinvalodas ar nelielu, pamatā arābisku, vārdu krājumu un vienkāršotu morfoloģiju ir vai bijušas izplatītas Sahāras dienvidos un Austrumāfrikā. Viduslaiku ģeogrāfs Al Bakri fiksējis vienas šādas valodas tekstus mūsdienu Mauritānijas teritorijā. Dažos reģionos, kā Sudānas dienvidos, šādas valodas ir kreolizējušās.

## Varietāšu klasifikācija

### Pirmsislāma (pirmsekspansijas) varietātes

* Ziemeļsenarābu (pirms mūsu ēras 4. gs.)
* Senarābu
	+ Austrumarābu, klasiskās arābu valodas priekštece
	+ Rietumarābu (Hidžaza)

### Islāma laika (pēcekspansijas) varietātes

Šajā grupā iekļautas varietātes, kas izdalījušās pēc arābu ekspansijas ārpus Arābijas pussalas.

#### Rietumu varietātes

* Magribas
	+ Koinē:
		- Marokāņu (ISO 639-3:ary Arhivēts 2008. gada 12. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
		- Alžīriešu (ISO 639-3:arq Arhivēts 2008. gada 12. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
		- Tunisiešu (ISO 639-3:aeb Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
		- Lībiešu (ISO 639-3:ayl Arhivēts 2008. gada 12. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ Pilnībā pirmshilāla:
		- Džebli
		- Džīdželas
		- Sikuloarābu (mirusi)
		- Maltiešu (ISO 639-3:mlt Arhivēts 2008. gada 5. februārī, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ Beduīnu:
		- Sahāras (ISO 639-3:aao Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
		- Hasanīja (ISO 639-3:mey Arhivēts 2007. gada 1. novembrī, *Wayback Machine* vietnē.)
* Andalūzijas (mirusi)

#### Centrālās varietātes

* Ēģiptiešu (ISO 639-3:arz Arhivēts 2008. gada 12. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
* Saīdī (ISO 639-3:aec Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
* Sudāniešu (ISO 639-3:apd Arhivēts 2008. gada 12. martā, *Wayback Machine* vietnē.)

#### Ziemeļu varietātes

* Ziemeļmezopotāmijas (ISO 639-3:ayp Arhivēts 2008. gada 12. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
* Levantes (austrumarābu)
	+ Ziemeļlevantes
		- Ziemeļsīrijas
		- Libānas-Centrālsīrijas (Ziemeļlevantes) (ISO 639-3:apc Arhivēts 2008. gada 4. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē.)
			* Libāniešu
			* Sīriešu
		- Palestīniešu (Dienvidlevantes) (ISO 639-3:ajp Arhivēts 2008. gada 4. jūnijā, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ Bedavī (ISO 639-3:avl Arhivēts 2008. gada 12. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ Kipras maronītu (ISO 639-3:acy Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
* Irākiešu (ISO 639-3, Mesopotamian acm Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ *qeltu*-varietātes
		- Bagdādes (jūdu)
	+ *gilit*-varietātes
		- Bagdādes

#### Dienvidu varietātes

* Līča arābu valodas (ISO 639-3:afb Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
* Beharānīja (ISO 639-3:abv Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
* Nedždīja (ISO 639-3:ars Arhivēts 2008. gada 12. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
* Hedžazī (ISO 639-3:acw Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
* Jemeniešu
	+ Hadramī (ISO 639-3:ayh Arhivēts 2008. gada 12. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ Sanas (ISO 639-3:ayn Arhivēts 2008. gada 12. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ Taizas-Adenas (ISO 639-3:acq Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
* Zufāras (ISO 639-3:adf Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
* Omāniešu (ISO 639-3:acx Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
* Šihi (ISO 639-3:ssh Arhivēts 2008. gada 4. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē.)

#### Perifērās varietātes

* Vidusāzijas arābu valodas
	+ Tadžikī (ISO 639-3:abh Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ Uzbekī (ISO 639-3:auz Arhivēts 2008. gada 12. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
* Huzestānī
* Širvānī (mirusi)
* Šuva (ISO 639-3:shu Arhivēts 2008. gada 4. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē.)
* Nigērijas

#### Konfesionālās (sektārās) varietātes

* Jūdarābu valodas (ISO 639-3:jrb Arhivēts 2008. gada 7. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ Irākas jūdarābu valoda (ISO 639-3:yhd Arhivēts 2008. gada 7. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ Marokas jūdarābu valoda (ISO 639-3:aju Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ Tripolitānijas jūdarābu valoda (ISO 639-3:yud Arhivēts 2008. gada 7. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ Tūnisijas jūdarābu valoda (ISO 639-3:ajt Arhivēts 2008. gada 11. martā, *Wayback Machine* vietnē.)
	+ Jemenas jūdarābu valoda (ISO 639-3:jye Arhivēts 2008. gada 7. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē.)

#### Diglosiskā varietāte

* Standarta arābu valoda (ISO 639-3:arb Arhivēts 2010. gada 13. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.)

#### Kreoliskās valodas

* Kinūbī
* Babalīja
* Džūbas arābu valoda

#### Valstu dialekti un valodas

* Alžīrijas
* Bahreinas
* Čadas
* Ēģiptes
* Emirātu
* Irākas
* Jemenas
* Jordānijas
* Kataras
* Kuveitas
* Libānas
* Lībijas
* Marokas
* Mauritānijas
* Nigērijas
* Omānas
* Palestīnas
* Sahāras
* Saūda Arābijas
* Sīrijas
* Sudānas
* Tūnisijas

## Nometnieku un beduīnu varietātes

Viena no pamata dialektālajām atšķirībām, kas izplatīta visās arābiski runājošajās zemēs, ir starp nometniekiem un nomadiem beduīniem. Levantē un Ziemeļāfrikā (pēcislāma ekspansijas perioda areālos) šīs atšķirības skaidri novērojamas starp pilsētu (nometnieku) un lauku (beduīnu) iedzīvotājiem. Sarežģītāka situācija ir Irākā un Arābijas pussalā.

Visbiežāk sastopamā fonētiskā atšķirība starp šīm dialektu grupām ir burts  ق  *qāf*, kas ir balsīgs (parasti
/g/, bet dažkārt arī palatalizētie varianti /ʤ/ vai /ʒ/) beduīnu dialektos, bet nebalsīgs (/q/ vai /ʔ/) nometnieku dialektos. Otra galvenā fonētiskā atšķirība ir beduīnu dialektos saglabātie klasiskās arābu valodas interdentālie līdzskaņi /θ/ ث un /ð/ ذ, kā arī empātisko /dˤ/ ض and /ðˤ/ ظ apvienošana vienā /ðˤ/, atšķirībā no nometnieku /dˤ/

Tomēr visnozīmīgākās atšķirības ir sintaksē. Beduīnu dialekti ir konservatīvāki, nekā nometnieku un Arābijas pussalas beduīnu dialekti ir konservatīvāki par pārējiem. Starp nometnieku dialektiem rietumu varietātes (sevišķi Marokas varietāte) ir mazāk konservatīvas, kā austrumu varietātes.

## Literatūra

* Durand, O., (1995), *Introduzione ai dialetti arabi*, Centro Studi Camito-Semitici, Milan.
* Fischer W. & Jastrow O., (1980) *Handbuch der Arabischen Dialekte*, Harrassowitz, Wiesbaden.
* Heath, Jeffrey "Ablaut and Ambiguity: Phonology of a Moroccan Arabic Dialect" (Albany: State University of New York Press, 1987)
* Holes, Clive (2004) *Modern Arabic: Structures, Functions, and Varieties* Georgetown University Press. ISBN 1-58901-022-1
* Versteegh, Dialects of Arabic
* Kees Versteegh, "The Arabic Language" (New York: Columbia University Press, 1997)
* George Grigore, (2007). *L'arabe parlé à Mardin. Monographie d'un parler arabe périphérique*. Bucharest: Editura Universitatii din Bucuresti, ISBN 978-973-737-249-9
* Columbia Arabic Dialect Modeling (CADIM) Group
* Israeli Hebrew and Modern Arabic — a Few Differences and Many Parallels Arhivēts 2019. gada 26. septembrī, *Wayback Machine* vietnē.