Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Olimpa kalns

| Olimpa kalns |
| --- |
|  |
| Olimpa kalns |
| Augstums | 2917 m v.j.l. |
| Atrašanās vieta |  Grieķija |
|  **Olimpa kalns Vikikrātuvē** |

**Olimpa kalns** ir augstākais kalns Grieķijā, atrodas starp Tesaliju un Maķedonijas reģionu, apmēram 100 km no valsts otras lielākās pilsētas Salonikiem. Tam ir 52 virsotnes, no kurām augstākā atrodas 2917 metru augstumā. Grieķu mitoloģijā Olimpa kalns bija pazīstams kā 12 Olimpa dievu mājvieta. Olimpa kalns ir pazīstams ar tā bagātīgo floru. Tas ir viens no Grieķijas nacionālajiem parkiem un biosfēras rezervātiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Olimpa kalns.
* *Encyclopædia Britannica* ieraksts (angliski)
# Čeļabinskas meteorīts

| Čeļabinskas meteorīts |
| --- |
|  |
| Meteorīta atstātās pēdas debesīs |
| Valsts |  Krievija |
| Reģions | Čeļabinskas apgabals u.c. |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Novērota krišana | jā |
| Krišanas datums | 15.02.2013. |
| Kopējā zināmā masa | ~ 1 tonna |

**Čeļabinskas meteorīts** nokrita 2013. gada 15. februārī Urālu reģionā Krievijā. Spilgta bolīda lidojumu novēroja Sverdlovskas, Kurgānas, Orenburgas un Tjumeņas apgabalā, kā arī Kazahstānas ziemeļu apgabalos. Zemes atmosfērā iegājušā meteoroīda masu novērtēja no 12 000 līdz 13 000 tonnām (smagāks par Eifeļa torni). Izpētīts, ka nokritušais objekts bija Apollona tipa asteroīds.

Čeļabinskas asteroīda sadursme bija lielākā kosmiskā katastrofa kopš Tunguskas notikuma 1908. gada 30. jūnijā. Tas astronomiem ļāva pievērst sabiedrības uzmanību par asteroīdu radītajiem Zemes draudiem. Čeļabinskas meteorīta nokrišana veicināja Asteroīdu dienas kustības izveidošanos pasaulē.

## Norise

Eksplozijā cietusī Čeļabinskas cinka rūpnīca
Atbilstoši sākotnējām aplēsēm meteoroīds eksplodēja virs Čeļabinskas 30—70 km augstumā, vēlāk precizēja, ka galvenais sprādziens notika 29,7 ± 0,7 km augstumā, apmēram 9:20 pēc vietējā laika (UTC+6).
Sākumā uzskatīja, ka meteorīta atlūzas nokritušas apmēram 80 km no Satkas pilsētas Čeļabinskas apgabalā, tomēr vēlāk precizēja, ka tas varētu būt noticis pie Čebarkulas ezera netālu no Čebarkulas pilsētas tajā pašā apgabalā.

Triecienviļņa tiešā vai netiešā iedarbībā cieta vairāk nekā 1500 cilvēku (reģistrēti 1615 medicīniskās palīdzības sniegšanas gadījumi), pārsvarā no logu stiklu atlūzām. Daudzām ēkām izbira logu stikli, bija arī citi bojājumi. Meteorīta eksplozijas triecienvilnis nodarīja postījumus Čeļabinskas cinka rūpnīcai. Uzskata, ka tik daudz cilvēku meteorīta krišanas rezultātā iepriekš zināmajā Zemes vēsturē nekad nav cietuši.
Čeļabinskā izsludināja ārkārtas stāvokli.

## Skatīt arī

* Tunguskas meteorīts
* Asteroīdu diena

## Ārējās saites

* Russia Meteor Not Linked to Asteroid Flyby Arhivēts 2013. gada 17. februārī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
* Meteorīta krišanas uzņēmums no pavadoņa Meteosat-9[novecojusi saite]
* Čeļabinskas meteorīts un citi Arhivēts 2025. gada 25. februārī, *Wayback Machine* vietnē.

## Atsauces
# Londonas metro

Londonas metro logo
Londonas metro karte
**Londonas metro** (angļu: *London Underground*) ir metro sistēma Apvienotās Karalistes galvaspilsētā Londonā, kas sākusi darboties 1863. gadā. Londonas metro bija pirmais pasaulē. Tā sastāv no 11 līnijām, 270 stacijām. Kopējais līniju garums sasniedz 402 km, no kuriem 42% atrodas pazemē. Tā ir otra garākā metro sistēma (pēc maršruta garuma) pēc Šanhajas metro. Dienā vidēji tiek pārvadāti apmēram 3,04 miljoni pasažieru. 2007. gadā metro pakalpojumus izmantoja vairāk nekā viens miljards pasažieru, tādējādi tas bija trešais noslogotākais metro Eiropā pēc Maskavas un Parīzes. Līniju apkalpo uzņēmums *Transport for London*. Pašlaik apmēram 85% izmaksu tiek segtas no pasažieru veiktajiem maksājumiem par pārvadājumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Londonas metro.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Sārmu metāli

| Grupa → | IA |
| --- | --- |
| ↓ Periods |
| 2 | 3
Litijs |
| 3 | 11
Nātrijs |
| 4 | 19
Kālijs |
| 5 | 37
Rubīdijs |
| 6 | 55
Cēzijs |
| 7 | 87
Francijs |

**Sārmu metāli** ir periodiskās tabulas IA grupas ķīmiskie elementi. Sārmu metāli ir litijs, nātrijs, kālijs, rubīdijs, cēzijs un francijs. Šie metāli tā tiek saukti, jo, reaģējot ar ūdeni, veido sārmus (hidroksīdus). Sārmu metāli ir visaktīvākie metāli un brīvā veidā dabā nav sastopami, jo intensīvi reaģē ar ūdeni un gaisā esošo skābekli. Nātrijs un kālijs ir 6. un 7. izplatītākais ķīmiskais elements Zemes garozā, toties francija Zemes garozā tikpat kā nav, jo tas ir ļoti radioaktīvs. Sārmu metālus brīvā veidā iegūst, elektrolizējot to savienojumu (parasti hlorīdu vai hidroksīdu) kausējumus. Palielinoties atommasai, palielinās ķīmiskā aktivitāte.

## Fizikālās īpašības

Sārmu metāliem ir zemas kušanas temperatūras, piemēram, litijs kūst 180 °C temperatūrā, bet cēzijs jau 28 °C. Šie elementi ir labi siltumvadītāji un elektrovadītāji. Tie ir arī mīksti, viegli griežami ar nazi. Arī to blīvums, salīdzinot ar citiem metāliem, ir mazs.

## Ķīmiskās īpašības

Sārmu metāliem ir vismazākā elektronegativitāte, tāpēc tie reaģē ar dažādiem nemetāliem. Mazliet no pārējiem sārmu metāliem atšķiras litijs. Salīdzinot ar citiem sārmu metāliem, tas sliktāk reaģē ar ūdeni, skābekli un halogēniem, toties labāk reaģē ar slāpekli, oglekli un ūdeņradi.

### Reakcijas ar ūdeni

Visi sārmu metāli (Me) ļoti labi reaģē ar ūdeni.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
## Skatīt arī

* Sārmzemju metāli

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sārmu metāli.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)

 Ķīmisko elementu periodiskā tabula

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga |
Ge
 | As |
Se
 | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn |
Sb
 | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi |
Po
 |
At
 | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sārmu metāli | Sārmzemju metāli | Lantanīdi | Aktinīdi | Pārejas metāli | Citi metāli | Pusmetāli | Citi nemetāli | Halogēni | Cēlgāzes |
# Apple II

*Apple II* dators muzejā
Apple II (pierakstīts kā **Apple ][**) ir 8 bitu mājas dators, viens no pirmajiem veiksmīgajiem masveidā ražotajiem mikrodatoru produktiem, kuru galvenokārt projektējis Stīvs Vozņaks un ražoja *Apple Computer* (šobrīd *Apple Inc.*). Tas tika prezentēts 1977. gadā. Tas bija pirmais modelis datoru sērijā, kuru ražoja, līdz 1993. gada novembrī tika pārtraukta *Apple IIe* ražošana.

Pirmie *Apple II* datori pārdošanā bija pieejami 1977. gada 10. jūnijā ar *MOS Technology* 6502 mikroprocesoru, kurš darbojās ar 1 MHz frekvenci, 4 kB RAM un audio kasešu saskarni programmu ielādei un datu glabāšanai un ROM iebūvētu *Integer BASIC* programmēšanas valodu. Video kontrolieris attēloja 24 rindas un 40 kolonnas vienkrāsaina teksta, izmantojot tikai lielos burtus (sākotnējā burtzīmju kopa atbilst ASCII simboliem no 20h līdz 5Fh), izmantojot NTSC kompozītvideo izeju, kura bija savietojama ar TV monitoru vai parastu TV, izmantojot atsevišķu RF modulatoru. Sākotnējā tirdzniecības cena bija 1298 USD (ar 4 kB RAM) un 2638 USD (ar maksimālo 48 kB RAM). Lai demonstrētu datora krāsu grafikas iespējas, *Apple* logo uz korpusa bija attēlots varavīksnes krāsās, kuras saglabājās kā daļa no *Apple* kompānijas logo līdz pat 1998. gada sākumam. Pirmie *Apple II* tika komplektēti Silīcija ielejā un vēlāk Teksasā; iespiestās sistēmas plates tika ražotas Īrijā un Singapūrā.

*Apple II* izmantoja iebūvētu operētājsistēmu. Operētājsistēmu *GEOS* piedāvāja arī trešās puses izstrādātājs *GeoWorks*, bet tā neieguva lielu popularitāti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Apple II.
# Pikselis

Dažādu pikseļu ģeometrijas salīdzinājums
**Pikseļi** ir punkti, kas var spīdēt, veidojot attēlu uz datora monitora vai televizora ekrāna; digitālā attēla vismazākais elements. Rastrgrafikā tas ir mazākais elements, kam var piešķirt tādus raksturojumus kā krāsu, spilgtumu. Pikseļa adrese nosaka tā koordinātas.

Katrs pikselis ir oriģinālā attēla iztvērums, vairāk iztvērumu nodrošina labāku attēlu. Katram pikselim ir sava intensitāte. Krāsu attēlu sistēmās krāsu ģenerē trīs vai četras komponentes — sarkana, zaļa un zila vai arī ciāna, fuksīna, dzeltena un melna.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pikselis.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Edmunds Bērks

| **Edmunds BērksEdmund Burke* |
| --- |
| Edmunds Bērks 1771. gadā |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1729. gada 12. janvārī  Dublina, Īrijas Karaliste |
| Miršanas dati |
1797. gada 9. jūlijā (68 gadu vecumā)  Bēkonsfīlda, Lielbritānijas Karaliste |
| Politiskā partija |
Vigu partija |

**Edmunds Bērks** (angļu: *Edmund Burke*, dzimis 1729. gada 12. janvārī, miris 1797. gada 9. jūlijā) bija angļu—īru valstsvīrs, rakstnieks, orators, politikas teorētiķis un filozofs. Dzimis Dublinā, 1750. gadā pārcēlies uz dzīvi Londonā un bija parlamenta biedrs no 1765. līdz 1794. gadam. Edmunds Bērks visizteiktāk parlamentā pauda viedokli, ka Lielbritānijas Karalistes tuvredzīgajai koloniālpolitikai Amerikas kolonijās būs negatīvas sekas.

Edmunda Bērka kā politikas teorētiķa un filozofa visslavenākais darbs ir "Pārdomas par Franču revolūciju" (1790).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Edmunds Bērks.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Stanfordas Filozofijas enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Garais gads

**Garais gads** ir kalendārais gads, kurā ir 366, nevis 365 diennaktis, kā tas ir parastajā gadā. Garā gada februārī ir 29, nevis 28 dienas. Garais gads atkārtojas reizi 4 gados ar atsevišķiem izņēmumiem. Garo gadu var noteikt pēc tā, vai gada pēdējo divu ciparu veidotais skaitlis dalās ar 4 bez atlikuma. Ja tā ir, tad tas ir garais gads. Piemēram, 2020. gads un 2024. gads bija garais gads, jo 20 un 24 dalās ar 4 bez atlikuma. Nākamais garais gads būs 2028. gads.

Garais gads tika ieviests tāpēc, ka astronomiskais gads, kas ir 365,242 diennaktis, nesakrīt ar veselu dienu skaitu. Tā kā katru gadu paliek pāri aptuveni 0,25 jeb viena ceturtdaļa no dienas, tad ik pēc četriem gadiem gads ir par vienu dienu garāks. Tā kā gada garums nav precīzi 365,25 dienas, bet gan 365,242 dienas, tad gadu skaitļi, kas dalās ar 100 bez atlikuma, nav garie gadi, bet tie, kas dalās ar 400, tomēr ir garie gadi. Lai iegūtu vēl lielāku precizitāti, tad tie gadu skaitļi, kas dalās ar 4000, arī nav garie gadi, respektīvi, 4000. gads, 8000. gads, 12000. gads un tā tālāk nebūs garie gadi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Garais gads.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Gerds Binnigs

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Gerds Binnigs *Gerd Binnig* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1947. gada 20. jūlijā (78 gadi)  Frankfurte pie Mainas, Sabiedroto okupētā Vācija (tagad  Vācija) |
| Pilsonība | * Sabiedroto okupētā Vācija
* Rietumvācija
* Vācija
 |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | fizika, elektronika |
| Alma mater | * Minhenes Ludviga Maksimiliāna universitāte
* Gētes Universitāte Frankfurtē
 |
| Apbalvojumi | Nobela prēmija fizikā (1986) |

 |

**Gerds Binnigs** (vācu: *Gerd Binnig*, izrunā: /ˈɡɛʁt ˈbɪnɪç/; dzimis 1947. gada 20. jūlijā) ir Vācijas fiziķis. 1981. gadā kopā ar Heinrihu Roreru izveidoja skenējošo tuneļmikroskopu. 1986. gadā abi divi ieguva Nobela prēmiju fizikā “par viņu konstruēto skenējošo tuneļmikroskopu”. Vēl šajā pašā gadā Nobela prēmiju fizikā saņēma Ernsts Ruska, bet viņam tā tika pasniegta par citiem sasniegumiem. Gerds Binnigs ir strādājis arī pie kvantu datoriem un nanotehnoloģijām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Gerds Binnigs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Sibujanas jūra[labot | labot pirmkodu]

| Sibujanas jūra |
| --- |
| Sibujanas sala Sibujanas jūrā |
| *Sibujanas jūra* |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Platība |
8127 km2 |
| Garums |
270 km |
| Platums |
210 km |
| Maks. dziļums |
1700 m |
| Valstis un teritorijas |  Filipīnas |
| Lielākās pilsētas |
Lusena, Rohasa |
|  **Sibujanas jūra Vikikrātuvē** |

**Sibujanas jūra** (angļu: *Sibuyan Sea*, tagalu: *Dagat Sibuyan*) ir Klusajam okeānam piederīga starpsalu jūra Filipīnu arhipelāgā. To norobežo Lusonas sala ziemeļos un ziemeļaustrumos, Masbates sala austrumos, Panajas sala dienvidos un Mindoro sala rietumos. Verdes salas šaurums ziemeļrietumos to savieno ar Dienvidķīnas jūru, Tablasas šaurums dienvidrietumos — ar Sulu jūru, Hintololo šaurums dienvidaustrumos — ar Visaju jūru un Tikao un Masbates šaurumi austrumos — ar Samaras jūru. Jūrā daudz salu, lielākās no kurām ir Marinduke, Tablasa un Sibujana.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sibujanas jūra.