# Turku valoda[labot | labot pirmkodu]

| Turku valoda *Türkçe*  |
| --- |
| Izruna: | IPA: [ˈt̪yɾkˌt͡ʃe] |
| Valodu lieto: |  Turcija,  Ziemeļu Kipras Turku Republika,  Bulgārija,  Ziemeļmaķedonija,  Kosova,  Rumānija,  Kipra,  Azerbaidžāna un imigrantu kopienas šādās valstīs:  Vācija,  Francija,  Nīderlande,  Austrālija,  Uzbekistāna,  Apvienotā Karaliste,  ASV,  Beļģija,  Šveice,  Itālija, u.c.  |
| Reģions: | Anatolija, Kipra, Balkāni, Kaukāzs, Centrāleiropa, Rietumeiropa un Tuvie Austrumi |
| Pratēju skaits: | vairāk nekā 63 miljoni  |
| Reitings: | 23 (dzimtā val.) |
| Valodu saime: | altajiešu (strīdīgi)  tjurku   oguzu    rietumoguzu     **Turku valoda**  |
| Rakstība: | Latīņu alfabēts (turku ortogrāfija)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Turcija,  Ziemeļu Kipras Turku Republika,  Kipra,  Ziemeļmaķedonija\*  Kosova\*\* \*Pašvaldībās ar vismaz 20% turkvalodīgo iedzīvotāju \*\*Turku valoda ir viena no reģionālajām valodām. |
| Regulators: | Turku valodas asociācija |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | tr |
| ISO 639-2: | tur |
| ISO 639-3: | tur  |
|  |
|

**Turku valoda** (turku: *Türkçe* IPA: [ˈt̪yɾktʃe]) ir valoda, ko prot vairāk nekā 63 miljoni cilvēku (ap 50 miljoniem tā ir dzimtā valoda), kas padara to par lielāko tjurku valodu pēc pratēju skaita. Turkvalodīgie galvenokārt dzīvo Turcijā un Kiprā, kā arī nelielas kopienas Grieķijā, Bulgārijā, Ziemeļmaķedonijas Republikā, Kosovā, Albānijā, Uzbekistānā. Daži miljoni turkvalodīgo dzīvo arī Rietumeiropas valstīs, it īpaši Vācijā.

Valodas saknes ir meklējamas Centrālāzijā, pirmie rakstītie avoti turku valodā ir parādījušies pirms 1200 gadiem. Rietumu virzienā tā izplatījās osmaņu turku valodas ietekmē Osmaņu impērijas laikā. 1928. gadā Turcijas Republikas pirmsākuma gados Ataturka reformu laikā turku valodas pieraksts no osmaņu raksta tika aizstāts ar latīņu alfabētu. Turku valodai ir savstarpējas saiknes ar citām oguzu valodām: azeru, turkmēņu un kaškaju valodu. Saskaitot visus šo valodu pratējus, tās aptver gandrīz 90 miljonus cilvēku.

## Klasifikācija

Turku valoda ir oguzu valodu turku apakšgrupas valoda, kurā iekļautas arī gagauzu un horasani turku valoda. Oguzu valodu grupa iekļauta tjurku valodu saimē, lai gan vairāki valodnieki uzskata, ka tjurku valodas ir viena no altajiešu valodu saimes grupām.

Turku valodai raksturīga aglutinējoša patskaņu harmonija un tās gramatikā nepastāv dzimtes. Parastā teikuma locekļu secība turku valodā — teikuma priekšmets, papildinātājs un darbības vārds. Turku valodā tāpat, kā latviešu valodā, otrās personas daudzskaitļa forma tiek lietota arī kā pieklājības forma.

## Izplatība

Turku valodu prot iedzīvotāji Turcijā un mazākumtautības 35 valstīs. Turku valoda izplatīta tajās valstīs vai to daļās, kas agrāk piederēja Osmaņu impērijai, piemēram Bulgārijā, Rumānijā, Serbijā, Ziemeļmaķedonijā, Sīrijā, Grieķijā un Izraēlā. Vācijā dzīvo vairāk nekā divi miljoni turkvalodīgo. Ievērojams skaits turkvalodīgo dzīvo arī Austrijā, Beļģijā, Francijā, Nīderlandē, Šveicē un Apvienotajā Karalistē. Desegregācijas ietekmē vairums turku izcelsmes imigrantu savās mītnes zemēs vairs neprot tik labi kā Turcijā dzimuši turki.

Turku valodu prot gandrīz visi Turcijas pastāvīgie iedzīvotāji, bet pārējie ir pārsvarā kurdi. Vairumam Turcijas cittautiešu turku valoda ir otrā valoda un viņiem zināšanu līmenis turku valodā līdzinās dzimtajai valodai.

### Valsts valodas statuss

Turku valoda ir oficiālā valsts valoda Turcijā un tā ir arī viena no oficiālajām valsts valodām Kiprā. Tai ir piešķirts arī oficiālās valodas statuss atsevišķās Ziemeļmaķedonijas pašvaldībās, atkarībā no turkvalodīgo skaita attiecīgajā apvidū, kā arī oficiāls statuss Kosovas Prizrenas rajonā.

Turcijā valodas lietojumu uzrauga Turku valodas asociācija (turciski: *Türk Dil Kurumu*), kuru 1932. gadā dibināja Mustafa Kemals Ataturks. Iesākumā šo iestādi sauca par Turku valodas izpētes biedrību (turciski: *Türk Dili Tetkik Cemiyeti*). Asociācijas primārais uzdevums bija īstenot valodas tīrības politiku un tās pirmais uzdevums bija aizvietot aizguvumus no arābu un persiešu valodas ar turku valodas vārdiem, kā arī 1928. gada pāreja uz mūsdienās lietoto jauno turku valodas alfabētu. 1951. gadā asociācija kļuva pilnīgi neatkarīga, atstājot tikai priekšsēdētāja amatā izglītības ministru. Uzreiz pēc 1980. gada valsts apvērsuma, 1983. gada augustā asociāciju atkal pilnībā pārņēma valsts pārraudzībā.

### Dialekti

Nacionālistu pamatnostādne bija tāda, ka par oficiālo valsts valodu nosakāms Stambulas dialekts un tādēļ nenotiek citu dialektu pētniecība. Valsts valodas pamatā ir Osmaņu turku valoda, kas rakstībā līdzinās latīņu burtiem rakstītai arābu valodai, papildinot to ar jaunvārdiem un, atmetot arābu un persiešu cilmes aizguvumus.

Turku valodu var iedalīt šādos dialektos:

* Rumēliešu dialekts (izplatīts Rumēlijā);
* Kipriešu dialekts (izplatīts Kiprā);
* Edirnes dialekts (izplatīts Edirnē un tās apkārtnē);
* Austrumu dialekts (izplatīts Turcijas austrumos; mijas ar azerbaidžānu valodu);
* Melnās jūras dialekts (izplatīts Melnās jūras piekrastē);
* Egejas jūras dialekts (izplatīts Egejas jūras piekrastē un nedaudz arī Antaljas apkārtnē);
* Dienvidaustrumu dialekts (izplatīts Mersinas austrumu pusē);
* Vidusanatolijas dialekts;
* Kastamonu dialekts;
* Karamanlidesas dialekts (izplatīts Grieķijā, Karamanlidesā).

## Skaņas

Turku valodai raksturīga ir patskaņu harmonija, kurā platajiem patskaņiem seko tikai platie, bet šaurajiem — šaurie. Platie patskaņi ir *a*, *ı* (cietais *i*), *o* un *u*, bet šaurie — *e*, *i*, *ö* un *ü*. Vārdā uzsvaru parasti liek uz pirmspēdējo patskani.

Turku valodā burtus, tāpat kā latviešu valodā, izrunā tā, kā tos pieraksta un burtu izruna nav atkarīga no citiem vārdā esošajiem burtiem.

### Turku alfabēts

* a — A [a]
* b — B [b]
* c — C [dʒ] Izrunājams kā latviešu *dž*.[*nepieciešama atsauce*]
* ç — Ç [tʃ] Izrunājams kā angļu *ch*, vācu *tsch*, ungāru *cs*, poļu *cz*, vācu *tς* vai latviešu *č*.[*nepieciešama atsauce*]
* d — D [d]
* e — E [e]
* f — F [f]
* g — G [g]
* ğ — Ğ [ː], [j] un retos gadījumos [ɣ] vai [γ] — mīkstais *g* (turku: *yumuşak ge*) ir burts, kuram pašam par sevi nav skaņas, bet pēc patskaņa tas pagarina tā skaņu. Šāds burts ir arī azeru, gruzīnu un tatāru valodās. Piemēram, vārds *dağ* /daː/ izrunājams kā *dā*. Savukārt pēc burtiem e, i, ö un ü, burts *ğ* izrunājams kā *j*.
* h — H [h]
* ı — I [ɯ] Nenoapaļots augsta mēles pacēluma pakaļējās rindas patskanis.
* i — İ [i]
* j — J [ʒ] Izrunājams kā latviešu *ž*.[*nepieciešama atsauce*]
* k — K [k]
* l — L [l]
* m — M [m]
* n — N [n]
* o — O [ɔ] Īss vaļējs *o*, piem. kā vārdā *stop*.
* ö — Ö [øː] Tāds pats kā ungāru Ő /øː/ — izrunā kā garu diftongu *oe*.
* p — P [p]
* r — R [ɾ]
* s — S [s]
* ş — Ş [ʃ] Izrunājams kā itāļu *sc*(i), francūžu *ch*, angļu *sh*, vācu *sch*, galīciešu *x*, vai kā latviešu *š*.[*nepieciešama atsauce*]
* t — T [t]
* u — U [u]
* ü — Ü [yː] Tāds pats kā ungāru Ű /yː/ izrunā kā garu diftongu *ue*.
* v — V [v]
* y — Y [j]
* z — Z [z]

#### Papildus burti

* â — Â [ɑː] Mūsdienu turku valodas rakstībā nelieto, izņemot no citām valodām (arābu vai persiešu) aizgūtos vārdos. Parasti raksta bez jumtiņa, izņemot tad, ja tas seko līdzskaņiem L, K un G.
* î — Î [iː] Arī šo burtu turku valodas rakstībā lieto reti. Ja î viens pats veido galotni, tad to aizvieto ar mūsdienu turku galotni -sel/-sal, piem. *Dinî* — *Dinsel*; *Ailevî* — *Ailesel*.
* û — Û [uː] Mūsdienu turku valodas rakstībā nelieto, izņemot no citām valodām (arābu vai persiešu) aizgūtos vārdos. Parasti raksta bez jumtiņa.

### Līdzskaņi

**Turku valodas līdzskaņu fonēmas**|  | lūpenis | labiodentāls | dentāls | alveolārs | postalveolārs | palatāls | velārs | glotāls |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| eksplozīvi | p | b |  | t̪ | d̪ |  |  | c | ɟ | k | ɡ |  |
| nāseņi | m |  | n |  |  |  |  |  |
| berzeņi |  | f | v | s | z |  | ʃ | ʒ |  |  | ɣ | h |  |
| afrikātas |  |  |  | ʧ | ʤ |  |  |  |  |
| troksneņi |  |  |  | ɾ |  |  |  |  |
| spraudzeņi |  |  |  |  |  | j |  |  |
| laterālie papildinošie |  |  | ɫ |  | l |  |  |  |

Mīkstais g (*yumuşak g*), "ğ" turku valodā nekad nav vārda sākumā un vienmēr seko tikai patskanim. Ja tam seko cits līdzskanis vai tas ir vārda beigās, tad tas pagarina pirms tā esošo patskani.

### Patskaņi

|  |
| --- |
|  |

Turku valodas patskaņi ir a, e, i, ı, o, ö, u un ü. Valodā nepastāv diftongi un, diviem patskaņiem kopā esot, tie katrs saglabā savu skaņu.

## Gramatika

Turku ir aglutinējoša valoda un tādēļ tajā ir daudzi viens otru papildinoši priedēkļi. Vārdā var būt daudzi priedēkļi un tos var pielietot, veidojot jaunus vārdus (no lietvārda var izveidot darbības vārdu un otrādi).

### Lietvārdi un īpašības vārdi

Turku valodā lietvārdu galotnes norāda piederības personu. Valodai ir sešas deklinācijas (galotnes pievieno saskaņā ar patskaņu harmonijas likumiem):

* nominatīvs;
* ģenitīvs (galotne *-ın*, *-in*, *-un* vai *-ün*);
* datīvs (galotne *-a* vai *-e*);
* akuzatīvs (*-ı*, *-i*, *-u* vai *-ü*);
* ablatīvs (*-den* vai *-dan*);
* lokatīvs (*-de* vai *-da*);
* instrumentālis.

Visiem lietvārdiem galotnes tiek pievienotas vienādi, pievienojot to galotni, kas saskan ar iepriekšējo patskani, turklāt, ablatīvā un lokatīvā atšķiras galotnes līdzskanis *hava* (gaiss) + *-da* (lokatīva priedēklis) = *havada* (gaisā), bet, *ağaç* (koks) + *-da* (kolatīva priedēklos) = *ağaçta* (kokā), nevis *ağaçda*.

Turklāt, lietvārdiem pievieno arī piederības priedēkli, kas norāda lietvārda piederības personu.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Turku | Latviešu |
| --- | --- |
| *ev* | māja |
| *evler* | mājas |
| *evin* | tava māja |
| *eviniz* | Jūsu māja |
| *evim* | mana māja |
| *evimde* | manā mājā |
| *evinde* | tavā mājā |
| *evinizde* | Jūsu mājā |
| *evimizde* | mūsu māja |
| *Evindeyim* | es tavā mājā |
| *Evinizdeyim* | es Jūsu mājā |
| *Evindeyiz* | mēs tavā mājā |
| *Evinizdeyiz* | mēs Jūsu mājā |
| *Evimizdeyiz* | mēs mūsu mājā |

 |

| Turku | Latviešu |
| --- | --- |
| *üzüm* | vīnoga |
| *üzümüm* | mana vīnoga |
| *üzümün* | tava vīnoga |
| *üzümü* | viņa/viņas/tā vīnoga |
| *üzümümüz* | mūsu vīnoga |
| *üzümünüz* | Jūsu vīnoga |
| *üzümleri* | viņu vīnoga |
| *üzümümüzün* | no mūsu vīnogas- |

 |

Turku valodā īpašības vārdi nav deklinējami, bet tie ļoti bieži ir arī lietvārdi un tad tie ir deklinējami. Ja tie ir apzīmētāji, tad tie ir pirms apzīmējamā lietvārda.

Piederība turku valodā tiek izteikta ar tādām gramatiskajām formām, kas izteiktas pēc principa „būt” un „nebūt”. Lai arī *var* un *yok* nozīmē „ir” un „nav”, vārdi *vardı* un *yoktu* ir to tagadnes preteriti, bet *olacak* un *olmayacak* ir — nākotnes. Tādēļ turku valodā ir neparasta teikuma uzbūve un teikums: „Manam kaķim nebija kurpju” turku valodā skanētu šādi:

kedi + -m + -in ayak + kab(ı) + -lar + -ı yok + -tu
(*kedimin ayakkabıları yoktu*)
Latviski tas skanētu šādi: *kaķ-a-man-a kāj-apseg-u nav-bija*.

### Personu vietniekvārdi

| Turciski | Latviski |
| --- | --- |
| *Ben* | es |
| *Sen* | tu |
| *O* | viņš, viņa, tas |
| *Biz* | mēs |
| *Siz* | jūs, Jūs |
| *Onlar* | viņi, viņas, tie |

### Darbības vārdi

Turku valodā darbības vārds, tāpat kā latviešu valodā, norāda darītāju. Tie var būt nolieguma un arī pasīvi. Turku valodā darbības vārds var norādīt laiku, izteiksmi un darbības veidu. Tas var būt progresīvs, vajadzības, aorists, nākotnes, tagadnes, pagātnes, kondicionālis, pavēles vai vēlējuma.

| Turciski | Latviski |
| --- | --- |
| *gel-* | nākt |
| *gelmi-* | nenākt |
| *geleme-* | nevar nākt |
| *gelebil-* | var nākt |
| *Gelememiş* | Viņš/viņa acīmredzot nevarēja nākt. |
| *Gelememişti* | Viņš/viņa nevarēja nākt. |
| *Gelememiştiniz* | Jūs nevarējāt nākt. |
| *Gelememiş miydiniz?* | Vai jūs nevarējāt nākt? |

Visiem turku vārdiem konjugācijas ir vienādas, izņemot nekārtnos darbības vārdus un nepietiekamo vārdu *i-*.

### Patskaņu harmonija

Turku valodā patskaņu harmonija tiek panākta, nosakot, ka turku valodas pamata vārdā līdztekus ir tikai platie (a, ı, o, u) patskaņi vai šaurie (e, i, ö, ü). Piemēram, turku valodā priedēkļa apzīmējums *-den* nozīmē gan *-dan*, gan *-den* (atbilstoši patskaņu harmonijas likumam) un apzīmējums *-iniz* nozīmē: *-ınız*, *-iniz*, *-unuz*, vai *-ünüz*.

|  | platie | šaurie |
| --- | --- | --- |
|  | neapaļie | apaļie | neapaļie | apaļie |
| augstie | i | ü | ı | u |
| zemie | e | ö | a | o |

Turku valodā patskaņus iedala divējādi: pēc tā vai tie ir plati vai šauri un pēc tā, vai tie ir apaļie vai neapaļie.

### Vārdu kārtība

Vārdu kārtība turku valodā: teikuma priekšmets — izteicējs — darbības vārds. Šāda vārdu kārtība ir arī japāņu valodā un latīņu valodā. Vārdu kārtība var būt arī savādāka, atkarībā no tā, kurš ir svarīgākais. Gramatika nosaka, ka „jebkurš vārds, kas ir pirms darbības vārda ir svarīgākais. Piemēram, teikumā: „Ali aizgāja **uz skolu**” likts uzsvars uz vārdu „skola” un turciski ir: „*Ali okula gitti*”. Ja likts uzsvars uz Ali: „Uz skolu aizgāja **Ali**”, tad turciski ir: „*Okula Ali gitti*” un nozīmētu *tas ir Ali, kas aizgāja uz skolu*.

## Vārdu krājums

Turku valodā ļoti izteikta ir tās aglutinējošā daba un tajā brīvi no esošajām vārdu saknēm var kombinēt jaunus vārdus. Vairums turku vārdu radušies no neliela vārdu krājuma, pievienojot priedēkļus.

| Turciski | Daļas | Latviski | Vārdšķira |
| --- | --- | --- | --- |
| *göz* | *göz* | acs | lietvārds |
| *gözlük* | *göz + -lük* | brilles | lietvārds |
| *gözlükçü* | *göz + -lük + -çü* | briļļu pārdevējs | lietvārds |
| *gözlükçülük* | *göz + -lük + -çü + -lük* | briļļu tirdzniecība | lietvārds |
| *gözlüklenmek* | *göz + -lük + -len + -mek* | kļūt par briļļu īpašnieku | darbības vārds |
| *gözlem* | *göz + -lem* | skatījums | lietvārds |
| *gözlemek* | *göz + -le + -mek* | skatīties | darbības vārds |
| *gözlemci* | *göz + -lem + -ci* | skatītājs | lietvārds |

| Turciski | Daļas | Latviski | Vārdšķira |
| --- | --- | --- | --- |
| *yat-* | *yat-* | gulēt | darbības vārds |
| *yatık* | *yat- + -(ı)k* | gulošs | īpašības vārds |
| *yatak* | *yat- + -ak* | guļvieta, gulta | lietvārds |
| *yatay* | *yat- + -ay* | guļus (horizontāli) | lietvārds |
| *yatkın* | *yat- + -gın* | pieslējies | lietvārds |
| *yatır-* | *yat- + -(ı)r-* | guldīt | darbības vārds |
| *yatırım* | *yat- + -(ı)r- + -(ı)m* | guldīts, noguldījums | lietvārds |
| *yatırımsız* | *yat- + -(ı)r- + -(ı)m + -sız* | bez noguldījuma | īpašības vārds |
| *yatırımcı* | *yat- + -(ı)r- + -(ı)m + -cı* | noguldītājs | lietvārds |

Tāpat kā vācu valodā, arī turku valodā no diviem vārdiem tiek izveidoti savienojumi, kas veido patstāvīgus vārdus.

| Turciski | Latviski | Pamatvārdi | Nozīme |
| --- | --- | --- | --- |
| *Pazartesi* | pirmdiena | *Pazar* (svētdiena) un *ertesi* (pēc) | pēc svētdienas |
| *bilgisayar* | dators | *bilgi* (informācija) un *say-* (skaitīt) | informācijas skaitītājs |
| *gökdelen* | debesskrāpis | *gök* (debesis) un *del-* (caurdurt) | Debesu dūrējs |
| *başparmak* | īkšķis | *baş* (galvenais) un *parmak* (pirms) | galvenais pirksts |

## Atsauces