# Etiopu raksts[labot | labot pirmkodu]

| Etiopu raksts |
| --- |
| Tips | abugida |
| Valodas | geeza, amharu, tigrinja, tigru, guragu, hareru u.c. |
| Laika periods | no 1. gadsimta |
| Raksta virziens | no kreisās uz labo |
| Izcelsmes rakstība | Ēģiptiešu hieroglifi  → Protosīnājas raksts   → Dienvidarābijas raksts    → **Etiopu raksts** |
| Unicode rangs | *Ethiopic* |
| ISO 15924 | Ethi (430) |
|  |
|

**Etiopu raksts** vai **geezas raksts** (ግዕዝ, *Gəʽəz*) ir sillabiska abugida, ko lieto vairāku afroaziātu un nilosahāras valodu pierakstam Etiopijā un Eritrejā. Radusies mūsu ēras 1. gadsimtā no dienvidarābijas raksta kā konsonantisks abdžads geezas valodas pierakstam. 4. gadsimtā raksts vokalizēts un mūsdienās to lieto ap 50 miljoniem cilvēku, kas savai valodai standartizēto rakstību dēvē par fidelu (ፊደል, *fidäl*).

## Vēsture

4. gadsimta Ezanas akmens ar uzrakstiem geezas, sābiešu un grieķu valodā
Etiopu raksts attīstījies no dienvidarābijas raksta, kas mūsdienu Etiopijas un Eritrejas teritorijā lietots semītu valodu pierakstam kopš 9. gadsimta p.m.ē. 7.—6. gadsimtā p.m.ē. sāka veidoties geezas valodai pielāgotas dienvidarābijas raksta versijas. Pirmie rakstu pieminekļi senajā etiopu rakstā geezas valodā parādās no mūsu ēras 1. gadsimta; senais etiopu raksts, tāpat kā dienvidarābijas raksts, bija konsonantisks abdžads un tika rakstīts no labās puses uz kreiso. Senākais zināmais rakstu piemineklis konsonantiskajā etiopu rakstā ir Havulti obelisks no Mataras Eritrejā, kas datēts ar 4. gadsimta sākumu.

4. gadsimtā, vienlaicīgi ar kristietības ienākšanu Aksumas valstī, etiopu raksts tika vokalizēts, modificējot līdzskaņu burtus atkarībā no sekojošā patskaņa un izveidojot rakstu sistēmu, kur katrs simbols attēloja atšķirīgu zilbi vai moru. Tiek uzskatīts, ka etiopu raksta vokalizēšana notika Indijas brahmisko rakstību ietekmē.

Ap 14. gadsimtu geezas valoda pārstāja būt dzīva ikdienas valoda, bet kā Etiopijas impērijas oficiālā lietvedības valoda tā turpināja funkcionēt līdz pat 19. gadsimtam. Mūsdienās geezas valoda tiek lietota kā liturģiskā valoda Eritrejas un Etiopijas pareizticīgajās un katoļu baznīcās, kā arī falašu jūdaismā.

Kopš 12. gadsimta uz geezas rakstības pamata attīstījās amharu, tigriņas, tigru u.c. rakstības (fideli), kas ir papildināti geezas sillabariji; geeza ir papildināta dažādās valodās ar 4 (tigru rakstībā) līdz 11 (bilenu) šai valodai specifiskām grafēmām.

## Raksturojums

Senākajā etiopu raksta konsonantajā abdžada formā bija 26 līdzskaņu burti, pretēji 29 burtiem dienvidarābijas rakstā. Mūsdienu fidelos atkarībā no valodas ir ap 280 zilbisko grafēmu, kas balstās sākotnējos 26 geezas līdzskaņos ar modificējošiem elementiem patskaņiem, kā arī afrikatas, labializētie, palatalizētie un nazālie varianti atsevišķām grafēmām.

### Pamata grafēmas

|   | ä [æ] | u [u] | i [i] | a [aː] | e [e] | ə [ɨ] | o [o] | wa [waː] | jä [jæ] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Hoy* | h [h] | ሀ | ሁ | ሂ | ሃ | ሄ | ህ | ሆ |   |
| *Läwe* | l [l] | ለ | ሉ | ሊ | ላ | ሌ | ል | ሎ | ሏ |   |
| *Ḥäwt* | ḥ [ħ] | ሐ | ሑ | ሒ | ሓ | ሔ | ሕ | ሖ | ሗ |   |
| *May* | m [m] | መ | ሙ | ሚ | ማ | ሜ | ም | ሞ | ሟ | ፙ |
| *Śäwt* | ś [ɬ] | ሠ | ሡ | ሢ | ሣ | ሤ | ሥ | ሦ | ሧ |   |
|   | ä [æ] | u [u] | i [i] | a [aː] | e [e] | ə [ɨ] | o [o] | wa [waː] | jä [jæ] |
| *Rəʾs* | r [r] | ረ | ሩ | ሪ | ራ | ሬ | ር | ሮ | ሯ | ፘ |
| *Sat* | s [s] | ሰ | ሱ | ሲ | ሳ | ሴ | ስ | ሶ | ሷ |   |
| *Ḳaf* | q [kʼ] | ቀ | ቁ | ቂ | ቃ | ቄ | ቅ | ቆ | ቋ |   |
| *Bet* | b [b] | በ | ቡ | ቢ | ባ | ቤ | ብ | ቦ | ቧ |   |
| *Täwe* | t [t] | ተ | ቱ | ቲ | ታ | ቴ | ት | ቶ | ቷ |   |
|   | ä [æ] | u [u] | i [i] | a [aː] | e [e] | ə [ɨ] | o [o] | wa [waː] | jä [jæ] |
| *Ḫarm* | h̬ [χ] | ኀ | ኁ | ኂ | ኃ | ኄ | ኅ | ኆ | ኋ |   |
| *Nähas* | n [n] | ነ | ኑ | ኒ | ና | ኔ | ን | ኖ | ኗ |   |
| *ʼÄlf* | ' [ʔ] | አ | ኡ | ኢ | ኣ | ኤ | እ | ኦ | ኧ |  |
| *Kaf* | k [k] | ከ | ኩ | ኪ | ካ | ኬ | ክ | ኮ | ኳ |  |
| *Wäwe* | w [w] | ወ | ዉ | ዊ | ዋ | ዌ | ው | ዎ |   |
|   | ä [æ] | u [u] | i [i] | a [aː] | e [e] | ə [ɨ] | o [o] | wa [waː] | jä [jæ] |
| *ʽÄyn* | ʿ [ʕ] | ዐ | ዑ | ዒ | ዓ | ዔ | ዕ | ዖ |   |
| *Zäy* | z [z] | ዘ | ዙ | ዚ | ዛ | ዜ | ዝ | ዞ | ዟ |  |
| *Yämän* | y [j] | የ | ዩ | ዪ | ያ | ዬ | ይ | ዮ |   |
| *Dänt* | d [d] | ደ | ዱ | ዲ | ዳ | ዴ | ድ | ዶ | ዷ |  |
| *Gäml* | g [ɡ] | ገ | ጉ | ጊ | ጋ | ጌ | ግ | ጎ | ጓ |  |
|   | ä [æ] | u [u] | i [i] | a [aː] | e [e] | ə [ɨ] | o [o] | wa [waː] | jä [jæ] |
| *Ṭäyt* | ṭ [tʼ] | ጠ | ጡ | ጢ | ጣ | ጤ | ጥ | ጦ | ጧ |  |
| *P̣äyt* | p̣ [pʼ] | ጰ | ጱ | ጲ | ጳ | ጴ | ጵ | ጶ | ጷ |  |
| *Ṣädäy* | ṣ [t͡sʼ] | ጸ | ጹ | ጺ | ጻ | ጼ | ጽ | ጾ | ጿ |  |
| *Ṣ́äppä* | ṣ́ [tɬʼ] | ፀ | ፁ | ፂ | ፃ | ፄ | ፅ | ፆ |   |
| *Äf* | f [f] | ፈ | ፉ | ፊ | ፋ | ፌ | ፍ | ፎ | ፏ | ፚ |
| *Psa* | p [p] | ፐ | ፑ | ፒ | ፓ | ፔ | ፕ | ፖ | ፗ |  |

## Skaitļi

Skaitļu pierakstam papildus arābu skaitļiem tiek lietots arī tradicionālais alfabētiskais pieraksts, līdzīgi kā ebreju un arābu rakstos. Etiopu skaitļi aizgūti no grieķu alfabētiskā skaitļu pieraksta, domājams, caur koptu rakstu.

|  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etiopu | ፩ | ፪ | ፫ | ፬ | ፭ | ፮ | ፯ | ፰ | ፱ | ፲ | ፳ | ፴ | ፵ | ፶ | ፷ | ፸ | ፹ | ፺ | ፻ |
| Grieķu | Α | Β | Γ | Δ | Ε | Ϛ | Ζ | Η | Θ | Ι | Κ | Λ | Μ | Ν | Ξ | Ο | Π | Ϙ | Ρ |
| Koptu | Ⲁ | Ⲃ | Ⲅ | Ⲇ | Ⲉ | Ⲋ | Ⲍ | Ⲏ | Ⲑ | Ⲓ | Ⲕ | Ⲗ | Ⲙ | Ⲛ | Ⲝ | Ⲟ | Ⲡ | Ϥ | Ⲣ |

|   | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| × 1 | ፩ | ፪ | ፫ | ፬ | ፭ | ፮ | ፯ | ፰ | ፱ |
| × 10 | ፲ | ፳ | ፴ | ፵ | ፶ | ፷ | ፸ | ፹ | ፺ |
| × 100 | ፻ |   |
| × 10,000 | ፼ |

## Pieturzīmes

Mūsdienu etiopu rakstā lietotās pieturzīmes:

፠ sadaļas atzīme
፡ vārdu atdalītājs
። punkts
፣ komats
፥ kols
፤ semikols
፦ ievada kols
፧ jautājuma zīme
፨ rindkopu atdalītājs
## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Etiopu raksts.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)