# Arābu skaitļi

Arābu skaitļi
Agrīnie eiropiešu rakstītie arābu cipari
**Arābu skaitļi** ir skaitļu sistēma, kurā tiek izmantoti desmit cipari: 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9. Šī ir mūsdienās populārākā skaitļu simboliskās attēlošanas metode.

Ar arābu skaitļiem tiek attēlota hindu-arābu skaitļu sistēma. Šo sistēmu sāka lietot persiešu un arābu matemātiķi Indijā un vēlāk to izplatīja citās arābu valstīs. Eiropā arābu skaitļu sistēmu ieviesa Fibonači.

## Vēsture

Arābu skaitļu izcelsme ir saistīta ar Indijas matemātikas tradīciju. Indijā 1. gadu tūkstotī tika attīstīta decimālā pozicionālā skaitļu sistēma, kurā skaitļa vērtība bija atkarīga ne tikai no cipara, bet arī no tā vietas pierakstā. Īpaši nozīmīga bija nulles kā atsevišķa skaitļa un viettura izmantošana.

No Indijas šī skaitļu sistēma nonāca islāma pasaulē. 8. un 9. gadsimtā ar to iepazinās arābu un persiešu matemātiķi, kuri to pārņēma, aprakstīja un attīstīja tālāk. Liela nozīme bija Bagdādei, kas Abasīdu kalifāta laikā kļuva par vienu no galvenajiem zinātnes un tulkošanas centriem.

Viens no svarīgākajiem autoriem šīs sistēmas izplatībā bija matemātiķis Muhameds ibn Mūsa al-Horezmī. Viņa darbi par indiešu skaitļiem un aprēķinu metodēm vēlāk tika tulkoti latīņu valodā un ietekmēja Eiropas matemātikas attīstību. No viņa vārda cēlies arī termins "algoritms".

Islāma pasaulē hindu-arābu skaitļu sistēma pakāpeniski izplatījās zinātnē, tirdzniecībā, astronomijā, grāmatvedībā un administrācijā. Tās priekšrocība bija ērtāks aprēķinu pieraksts, īpaši salīdzinājumā ar sarežģītākām nepozicionālām sistēmām.

Eiropā arābu skaitļi ienāca viduslaikos caur Spāniju, Sicīliju, Ziemeļāfriku un Vidusjūras tirdzniecības sakariem. Sākotnēji tie tika lietoti galvenokārt zinātnieku, tulkotāju un tirgotāju vidē, bet plašāka sabiedrība joprojām izmantoja romiešu skaitļus.

Īpaši nozīmīga loma arābu skaitļu popularizēšanā Eiropā bija itāļu matemātiķim Leonardo Fibonači. 1202. gadā viņš sarakstīja darbu *Liber Abaci*, kurā skaidroja hindu-arābu skaitļu sistēmas priekšrocības aprēķinos, tirdzniecībā un naudas maiņā.

Neraugoties uz sistēmas praktiskajām priekšrocībām, arābu skaitļi Eiropā sākotnēji izplatījās lēni. Dažās pilsētās un iestādēs tos pat ierobežoja, jo jauno ciparu pierakstu uzskatīja par vieglāk viltojamu nekā romiešu skaitļus vai vārdisku pierakstu. Tomēr tirgotāji un matemātiķi arvien biežāk izmantoja jauno sistēmu tās ērtuma dēļ.

Vēlajos viduslaikos un renesansē arābu skaitļi Eiropā kļuva arvien izplatītāki. To lietojumu veicināja tirdzniecības attīstība, banku sistēma, grāmatvedība, universitātes, astronomija un vēlāk arī grāmatu iespiešana.

Līdz jaunajiem laikiem arābu skaitļi pakāpeniski aizstāja romiešu skaitļus praktiskajos aprēķinos. Romiešu skaitļi saglabājās galvenokārt simboliskos un dekoratīvos lietojumos, bet arābu skaitļi kļuva par standartu matemātikā, zinātnē, ekonomikā un ikdienas skaitļu pierakstā.

Mūsdienās arābu skaitļi ir visplašāk lietotā ciparu sistēma pasaulē. Tie tiek izmantoti izglītībā, zinātnē, tehnoloģijās, tirdzniecībā, finansēs, datortehnikā un starptautiskajā saziņā. Lai gan to nosaukums Eiropā saistīts ar arābu pasauli, pašas sistēmas senākās saknes meklējamas Indijā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Arābu skaitļi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)