Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 1970. gadi[labot | labot pirmkodu]

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 19. gadsimts
* **20. gadsimts 21. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1940. 1950. 1960. • **1970. gadi** • 1980. 1990. 2000.
 |
| **Gadi:** | * 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979
 |

1977. gadā izlaistie personālie datori *TRS-80 Model I*, *Apple II*, *Commodore PET 2001*.
**1970. gadi** jeb **20. gadsimta 70. gadi** bija desmitgade, kura sākās 1970. gadā un beidzās 1979. gadā. Bieži vien šie gadi tiek saukti par **septiņdesmitajiem**.

## Notikumi pasaulē

* Votergeitas skandāls (1972)
* Čīles 1973. gada apvērsums
* Salīdzināšanas dienas karš (1973)
* 1973. gada naftas krīze
* Beidzās Vjetnamas karš (1957—1975)
* Kambodžas pilsoņu karš (1970—1975)
* Neļķu revolūcija Portugālē (1974)
* Irānas Islāma revolūcija (1978—1979)
* sākās Afganistānas karš (1979—1989)
* Sākās personālo datoru izstrāde.

## Notikumi Latvijā

* 1970. gadā atklāta Rīgas Sporta pils
* 1971. gadā izveidoja ražošanas apvienību "Alfa", kurā ražoja tranzistorus, pusvadītāju diodes un integrālās shēmas
* 1972. gadā atklāja autostrādi Rīga—Jūrmala un Torņakalna—Jelgavas elektrificēto dzelzceļa iecirkni
* 1973. gadā pabeidza Rīgas Svētā Pētera baznīcas torņa atjaunošanu
* 1973. gadā nodibināts Gaujas nacionālais parks
* 1974. gadā Latvijas Televīzija sāka krāsu televīzijas pārraides
* 1974. gadā sāka darboties lidosta "Rīga"
* 1975. gadā ar pilnu jaudu sāka strādāt Rīgas HES
* 1976. gadā atklāja Maskavas (tagad Salu) tiltu
* 1977. gadā sākās izrādes Dailes teātra jaunajā ēkā
* 1978. gadā sāka darboties Preses nams
* 1979. gadā pabeidza viesnīcas "Latvija" celtniecību
# Kintana Roo

|  |
| --- |
| **Kintana Roo** |
| Estado Libre y Soberano de Quintana Roo* *U Péetluꞌumil Quintana Roo |
| —  **štats**  —  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Kintanas Roo atrašanās vieta Meksikā |
| Pārvaldes centrs
  | Četumala
 |
| Lielākā pilsēta
  | Kankuna
 |
| Valsts
 |  Meksika |
| Dibināts | 1974. gada 8. oktobrī |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 50 212 km² |
| **Iedzīvotāji** (2020) |
|  - Kopā | 1 857 985 |
|  - Blīvums | 37/km² |
| Laika josla | CST (UTC-6)
  |
|  - Vasaras laiks (DST) | CDT (UTC-5) |
| ISO 3166-2 | MX-ROO |
| **Mājaslapa:** www.qroo.gob.mx |
|  **Kintana Roo Vikikrātuvē** |

**Kintana Roo** (spāņu: *Quintana Roo*, izrunā: [kinˈtana ˈro]; jukateku: *U Péetluꞌumil Quintana Roo*) ir štats Meksikas dienvidaustrumos, Jukatanas pussalas austrumos. Ziemeļrietumos no tā atrodas Jukatana, rietumos Kampeče, dienvidos Beliza, austrumos krastus apskalo Karību jūra, bet ziemeļos — Jukatanas šaurums.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kintana Roo.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Alēles

**Alēles** (no grieķu: *ἄλλος* (*állos*) — 'cits') ir dažādas viena gēna alternatīvas formas, kas nosaka pazīmju fenotipisko dažādību. Dažādas alēles mutaģenēzes ceļā var pārveidoties cita citā. Homoloģiskajās hromosomās viena gēna dažādās alēles izvietotas identiskos lokusos, un katrā hromosomā ir tikai viena attiecīgā gēna alēle.
# Dabas resursi

Pie dabas bagātībām pieder gan meži, gan ūdeņi
**Dabas resursi** jeb **dabas bagātības** ir dažāda veida dabas krājumi, dabas veidojumi un dabas īpašības, kurus cilvēki izmanto savām vajadzībām. Tie iedalāmi atjaunīgajos un neatjaunīgajos dabas resursos. Kā atjaunīgo dabas resursu piemērus var minēt mežus, ūdeni, gaisu, savukārt pie neatjaunīgajem dabas resursiem pieder nafta, dabasgāze, akmeņogles, minerāli.

Dabas resursus iedala arī biotiskos un abiotiskos resursos. Biotiskie resursi ir augi un dzīvnieki, savukārt abiotiskie ir neorganiski materiāli, piemēram, minerāli.

## Dabas resursu iedalījums

| Pēc izcelsmes | Pēc izmantošanas | Pēc izmantojamības pakāpes
un spējas atjaunoties |
| --- | --- | --- |
| Bioloģiskie resursi

* Augi
* Dzīvnieki
 | Enerģētiskie resursi

* Ūdens
* Vējš
* Kūdra
* Nafta
* Saules enerģija
* Akmeņogles, brūnogles
 | Neizsmeļamie resursi

* Saules enerģija
* Vēja enerģija
* Plūdmaiņu enerģija
* Ģeotermālā enerģija
* Viļņu un ūdens plūsmas enerģija
 |
| Zemes dzīļu resursi

* Smiltis
* Māls
* Dolomīts
* Kaļķakmens
* Ģipšakmens
* Rūdas
* Gāze
 | Rūpniecības izejvielu resursi

* Koksne
* Dolomīts
* Kaļķakmens
* Ģipšakmens
* Kūdra
* Smiltis
* Māls
 | Izsmeļamie atjaunīgie resursi

* Bioloģiskie resursi (meži)
* Augsne
* Kūdra
* Saldūdens
 |
| Hidrosfēras resursi

* Ūdens
 | Tūrisma atpūtas resursi

* Ūdens
* Ainava
* Dabas objekti
 | Izsmeļamie neatjaunīgie resursi

* Nafta
* Dabasgāze
* Ogles
* Metāla rūdas
 |
| Atmosfēras resursi

* Vējš
* Klimats
 | Lauksaimniecības resursi

* Ūdens
* Augsne
* Klimats
 |  |
|  | Zivsaimniecības resursi

* Ūdens
* Zivis
* Ūdensdzīvnieki
 |  |
|  | Mežsaimniecības resursi

* Koksne
* Sēnes
 |  |

## Atsauces
# Starptautiskais sanskrita transliterācijas alfabēts[labot | labot pirmkodu]

**Starptautiskais sanskrita transliterācijas alfabēts** (angļu: *International Alphabet of Sanskrit Transliteration*, saīs. **IAST**) ir sanskrita latinizācijas akadēmiskais standarts. SSTA ir pamatalfabēts, kas tiek lietots drukātajās publikācijās, - grāmatās un žurnālos, un paplašinoties Unikoda fontu pieejamībai, tas arvien vairāk tiek lietots arī elektroniskajos tekstos. Tas ir balstīts uz standartu, kas ir pieņemts Orientālistu kongresā, Atēnās, 1912. gadā.

SSTA ļauj bez zudumiem transliterēt devanāgarī rakstu (un arī citus indiešu rakstus, piem., Śāradā rakstu), un pats par sevi tas atveido ne tikai sanskrita fonēmas, bet arī ļauj veikt fonētisko transkripciju (piem., visarga *ḥ* ir vārda galotnes *r* un *s* alofons).

Nacionālās bibliotēkas Kolkatā latinizācijas sistēma ir paredzēta visu indiešu rakstu latinizācijai, un ir SSTA paplašinājums.

## SSTA rakstzīmju saraksts un izruna

SSTA rakstzīmju saraksts (gan mazie, gan lielie burti), dots ar devanāgarī analogiem un fonētiskajām vērtībām Starptautiskajā Fonētiskajā Alfabētā, ir sekojošs (derīgs sanskritam; hindi valodā ir dažas nelielas fonoloģiskas atšķirības):

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Patskaņi** | अ [ə] a  A | आ [ɑː] ā  Ā | इ [i] i  I | ई [iː] ī  Ī | उ [u] u  U | ऊ [uː] ū  Ū | ऋ [ɹ̩] ṛ  Ṛ | ॠ [ɹ̩ː] ṝ  Ṝ | ऌ [l̩] ḷ  Ḷ | ॡ [l̩ː] ḹ  Ḹ |

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Divskaņi** | ए [eː]/[ei̯] e  E | ऐ [aːi] ai  Ai | ओ [oː]/[ou̯] o  O | औ [aːu] au  Au |

|  |  |
| --- | --- |
| **Anusvāra** | अं [ⁿ] ṃ  Ṃ |
| **Visarga** | अः [h] ḥ  Ḥ |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   | **Velveņi** | **Aukslējeņi** | **Retrofleksie** | **Zobeņi** | **Lūpeņi** |
| **Nebalsīgie slēdzeņi** | क [k] k  K | च [c] c  C | ट [ʈ] ṭ  Ṭ | त [t̪] t  T | प [p] p  P |
| **Bebalsīgie slēdzeņi ar piedvesmu** | ख [kʰ] kh  Kh | छ [cʰ] ch  Ch | ठ [ʈʰ] ṭh  Ṭh | थ [t̪ʰ] th  Th | फ [pʰ] ph  Ph |
| **Balsīgie slēdzeņi** | ग [g] g  G | ज [ɟ] j  J | ड [ɖ] ḍ  Ḍ | द [d̪] d  D | ब [b] b  B |
| **Balsīgie slēdzeņi ar piedvesmu** | घ [gʰ] gh  Gh | झ [ɟʰ] jh  Jh | ढ [ɖʰ] ḍh  Ḍh | ध [d̪ʰ] dh  Dh | भ [bʰ] bh  Bh |
| **Nāseņi** | ङ [ŋ] ṅ  Ṅ | ञ [ɲ] ñ  Ñ | ण [ɳ] ṇ  Ṇ | न [n] n  N | म [m] m  M |
| **Puspatskaņi** |   | य [j] y  Y | र [r] r  R | ल [l] l  L | व [v] v  V |
| **Šņāceņi** |   | श  [ɕ] ś  Ś | ष [ʂ] ṣ  Ṣ | स [s] s  S |   |
| **Balsīgais berzenis** | ह [ɦ] h  H |   |   |   |   |

**Piezīme**: Atšķirībā no ASCII tipa latinizējumiem kā ITRANS vai Harvard-Kyoto, SSTA lietotās diakritizētās rakstzīmes ļauj īpašvārdus rakstīt arī ar lielajiem burtiem. Burtu (Ṇ Ṅ Ñ Ṝ), kas nekad neparādās vārda sākumā, lielo burtu varianti ir vienīgi noderīgi Pāṇini kontekstā, kur ir pieņemts rakstīt *IT* skaņas ar lielajiem burtiem (skat. Aṣṭādhyāyī).

## Skatīt arī

* Devanāgarī
* Harvard-Kyoto
* ITRANS
* Nacionālās bibliotēkas Kolkatā latinizācijas sistēma
* ISO 15919
* Šiva Sutra