# Rosetta

|  |
| --- |
|  Rosetta |
|  |
| KA veids | komētas starpplanētu zonde |
| Operators | ESA |
| Izgatavotāji | *Astrium* |
| Starts | 02.03.2004. 07:17 UTC |
| Starta vieta | Kuru  |
| Nesējraķete | *Ariane 5G+* |
| Darbības ilgums | 12 gadi 6 m 28 d |
| Beigu datums | 30.09.2016. 07:17 UTC |
| NSSDC ID | 2004-006A  |
| SCN | 28169 |
| Tīmekļa vietne |  |
| Masa | ~3000 kg |
| Enerģija | saules baterijas 850 W (3,4 AU attālumā no Saules) līdz 395 W (5,25 AU) |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis | Čurjumova—Gerasimenko komēta |
| Orbītā ieiešanas datums | 2014. gada 6. augusts |

Rosetta bija ESA starpplanētu zonde Čurjumova—Gerasimenko komētas izpētei. Tā palaista 2004. gadā kopā ar nolaižamo aparātu *Philae*. 2016. gada 30. septembrī *Rosetta* beidza darbību, to novadot uz Čurjumova—Gerasimenko komētas virsmas.

Zonde ir ieguvusi nosaukumu no Rosetas akmeņa, kas palīdzēja zinātniekiem atšifrēt Ēģiptes hieroglifus. Savukārt *Philae* ir Nīlas sala, kur atrada obelisku, ar kuru atšifrēja Rosetas akmens rakstu.

## Lidojuma gaita

### Galveno notikumu hronologija

* 2004. gada 2. marts — *Rosetta* palaišana no Kuru kosmodroma ar nesējraķeti *Ariane-5*
* 2004. gada 10. maijs — pirmais un svarīgākais zondes manevrs, lai to ievadītu pareizajā trajektorijā
* 2005. gada 4. marts — Zemes pirmais pārlidojums
* 2005. gada 4. jūlijs — instrumenti izmantoti Tempela 1 komētas novērošanai pēc *Deep Impact* lodes ietriekšanās tajā.
* 2007. gada 25. februāris — Marsa pārlidojums
* 2007. gada 13. novembris — Zemes otrais pārlidojums. Vistuvāk Zemei zonde atradās 20:57 *UTC* 5301 km attālumā virs punkta ar koordinātēm 63°46'D, 74°35'R.
* 2008. gada 5. septembris — Šteina asteroīda pārlidojums
* 2009. gada 13. novembris — Zemes trešais pārlidojums. Vistuvāk Zemei zonde atradās 07:45 UTC *UTC* 2481 km attālumā no virsmas uz dienvidiem no Javas salas.
* 2010. gada 10. jūlijs — Lutēcijas asteroīda pārlidojums.
* 2011. gada 8. jūnijs — zonde uz 31 mēnesi ievadīta hibernācijas režīmā, kad lielākā daļa sistēmu ir izslēgta.
* 2013. gada 20. janvāris — zonde atmodināta no hibernācijas režīma.
* 2014. gada 6. augustā — ieiešana orbītā ap Čurjumova—Gerasimenko komētu.
* 2014. gada 12. novembrī — *Philae* nolaišanās uz Čurjumova—Gerasimenko komētas kodola.
* 2016. gada 30. septembris — *Rosetta* misijas beigas, "cieti" nosēdinot to uz komētas virsmas.

### Šteina pārlidojums

Lai sagatavotos Šteina asteroīda pārlidojumam, 2008. gada 4. augustā, kad *Rosetta* bija 24 miljonus km attālumā no asteroīda, tika iedarbinātas kameras. Ar to palīdzību tika veikti Šteina vizuālie novērojumi, ļaujot precizēt kosmiskā aparāta trajektoriju attiecībā pret asteroīdu. Pamatojoties uz aprēķiniem, 14. augustā tika veikts divu minūšu ilgs korekcijas manevrs. Šī bija pirmā reize, kad ESA kosmiskajā aparātā navigācijas vajadzībām tika izmantoti optiskie instrumenti, pirms tam aprēķini tika balstīti uz radiosignālu analīzes.

5. septembrī 18:38 UTC *Rosetta* veica Šteina pārlidojumu 800 km attālumā. 18:39 UTC kosmiskais aparāts tika pagriezts uz asteroīdu pārlidojuma režīmā, kura laikā veica Šteina fotografēšanu. 18:48 UTC, zondei vēl joprojām atrodoties pārlidojuma režīmā, paraboliska antena aizgriezās prom no Zemes. Sakari atjaunojās 20:14 UTC. Zinātniskie dati par asteroīdu, tai skaitā attēli, tika noraidīti nākamajā dienā.

### Lutēcijas pārlidojums

2010. gada 10. jūlijā *Rosetta* lidoja garām asteroīdam Lutēcija (*21 Lutetia*). Vistuvāk zonde asteroīdam atradās 16:10 UTC 3162 km attālumā no tā.

### Čurjumova—Gerasimenko komētas misija

2014. gada 20. janvārī zonde tika atmodināta no hibernācijas režīma; pirmais signāls saņemts 18:18 UTC.

2014. gada 6. augustā zonde iegāja orbītā ap komētu.
2014. gada 12. novembrī nolaižamais aparāts *Philae* nosēdās uz Čurjumova—Gerasimenko komētas kodola.

2016. gada 30. septembris *Rosetta* misija tika izbeigta, zondi lēnām novadot uz komētas virsmas.

## Orbitālā aparāta uzbūve

*Rosetta* korpuss ir izgatavots no alumīnija. Tā izmēri: 2,8 x 2,1 x 2,0 m. Zinātniskie instrumenti ir izvietoti "kastes" augšpusē (*Payload Support Module*), kamēr kosmiskā aparāta sistēmas atrodas iekšpusē (*Bus Support Module*).

Vienā sānā izvietota augsta pastiprinājuma sakaru antena — 2,2 m diametra šķīvis. Otrā pusē piestiprināts nolaižamais aparāts.

Divi saules bateriju paneļi izvietoti abas pārējās pusēs. Katra paneļa laukums ir 32 m², to izpletums no viena gala līdz otram ir 32 m. Katrs no tiem sastāv no piecām sekcijām. Paneļus var pagriezt ±180°, lai iegūtu maksimālo Saules gaismas daudzumu.

## Orbitālā aparāta zinātniskie instrumenti

*Rosetta* orbitālajā aparātā uzstādīti 11 zinātniskie instrumenti:

* **ALICE** (A**n U**l**traviolet **I**maging Spe**c**trom**e**ter*) ir ultravioletais spektrometrs. Tas paredzēts gāzu sastāva analīzei komētas komā un astē, kā arī ūdens un oglekļa monoksīda, dioksīda izdalīšanās ātruma noteikšanai. Tas arī dos informāciju par kodola virsmas sastāvu. Instrumenta masa ir 3,1 kg, un tam nepieciešami 2,9 W elektroenerģijas. Instruments izgatavots ASV, un modernizēta versija ir uzstādīta Plutona zondē *New Horizons*.
* **CONSERT** (Co**met **N**ucleus **S**ounding **E**xperiment by **R**adiowave **T**ransmission*) ir vienīgais zondes instruments, kas paredzēts komētas iekšienes pētīšanai. Tas ir radars, kas mērīs elektromagnētisko viļņu izplatīšanos caur kodolu. Tā elementi ir izvietoti gan uz orbitālā, gan uz nolaižamā aparāta. Instruments izgatavots Francijā.
* **COSIMA** (Co**metary **S**econdary **I**on **M**ass **A**nalyser*) paredzēts no komētas izsviesto putekļu īpašību noteikšanai, ieskaitot to sastāva un tā, vai tās ir organiskas vai neorganiskas. Instruments izgatavots Vācijā.
* **GIADA** (G**rain **I**mpact **A**nalyser and **D**ust **A**ccumulator*) paredzēts no kodola un citiem virzieniem (atstarotiem saules radiācijas dēļ) nākošo putekļu skaita, masas, kustības daudzuma un ātruma noteikšanai. Tas izgatavots Itālijā.
* **MICRO** (Mic**rowave Instrument for the **R**osetta **O**rbiter*). Uztverot mikroviļņu emisiju, tas paredzēts gāzu daudzuma, no virsmas izplūstošo gāzu ātruma un kodola virsmas temperatūras noteikšanai. To varēs izmantot arī asteroīdu virsmas temperatūras noteikšanai, kā arī iespējamām gāzēm ap tiem. Instruments sastāv no 30 cm diametra radio antenas, un tā masa ir 18,5 kg. Tas izgatavots ASV.
* **MIDAS** (M**icro-**I**maging **D**ust **A**nalysis **S**ystem*) ir augstas izšķirtspējas atomspēku mikroskops, ar ko pētīs putekļu daļiņas, kas nokļūs uz silikona plāksnes. Instruments izgatavots Austrijā.
* **OSIRIS** (O**ptical, **S**pectroscopic, and **I**nfrared **R**emote **I**maging **S**ystem*) ir attēlu uzņemšanas sistēma, kas sastāv no platleņķa kameras (140 mm) un šaurleņķa kameras (700 mm) ar 2048x2048 pikseļu lādiņsaites matricu katrai. Tā paredzēta komētas kodola un asteroīdu fotografēšanai. Instruments izgatavots Vācijā.
* **ROSINA** (R**osetta **O**rbiter **S**pectrometer for **I**on and **N**eutral **A**nalysis*). Tas sastāv no diviem sensoriem, kas paredzēti komētas atmosfēras un jonosfēras sastāva, elektriski lādēto daļiņu ātruma noteikšanai. Tos izmantos arī noteikšanai, vai notiek gāzu izplūde no asteroīdiem. Instruments izgatavots Šveicē.
* **RPC** (R**osetta **P**lasma **C**onsortium*) sastāv no pieciem sensoriem, kas mērīs kodola fizikālās īpašības, pētīs iekšējās komas struktūru, sekos līdzi komētas aktivitātei, pētīs komētas mijiedarbību ar saules vēju. Instrumentu izgatavojušas zinātniskās organizācijas no Apvienotās Karalistes, ASV, Francijas, Vācijas un Zviedrijas.
* **RSI** (R**adio **S**cience **I**nvestigation*). Pēc radio signālu izmaiņām tiks noteikta kodola masa, blīvums un gravitācija, komētas orbīta un pētīta iekšējā koma. To arī izmantos, lai noteiktu asteroīdu masu un blīvumu, kā arī tiks pētīta Saules korona periodos, kad *Rosetta* atradīsies aiz Saules (skatoties no Zemes). Instruments izgatavots Vācijā.
* **VIRTIS** (V**isible and **I**nfra**r**ed **T**hermal **I**maging **S**pectrometer*) ir redzamās gaismas un infrasarkanais spektrometrs. Tas paredzēts komētas kodola un tā virsmas temperatūru sadalījuma kartēšanai un pētīšanai. Ar to varēs arī pētīt komas molekulu raksturlielumus. Instruments izgatavots Itālijā, tā uzlabotās versijas uzstādītas starpplanētu zondēs Dawn un Venus Express.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rosetta.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* ESA Rosetta