Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Zemei tuvais asteroīds

Asteroīda 2004 FH kustība
**Zemei tuvie asteroīdi**, arī **bīstamās mazās planētas** ir Zemei tuvās orbītās esoši asteroīdi jeb asteroīdi ar perihēliju mazāku par 1,3 AU. Līdz 2015. gada aprīlim bija zināmi vairāk nekā 12 380 Zemei tuvie asteroīdi (ZTA), no tiem 870 lielāki par 1 km diametrā. Kopumā Zemei tuvo asteroīdu lielums ir robežās no 1 m līdz pat 32 km (1036 Ganimēds). Tiek uzskatīts, ka pašreiz ir atklāts ap 90 % ZTA ar diametru līdz 1 km un apmēram 1 % ZTA ar diametru līdz 40 m.

Zemei tuvie asteroīdi tiek iedalīti vairākās grupās atkarībā no to orbītu lielajām pusasīm, perihēliju un afēliju attālumiem:

* Atiras tipa asteroīdi — asteroīdu grupa, kuru orbītas pilnībā ietver Zemes orbīta. Šīs grupas asteroīdiem orbītu lielās pusasis ir mazākas par 1 AU, afēlijs atrodas tuvāk par 0,983 AU. Grupa nodēvēta pirmā šīs grupas atklātā asteroīda 163693 Atira vārdā. 2015. gada aprīlī bija zināmi 15 Atiras tipa asteroīdi.

* Atona tipa asteroīdi — Zemes orbītu šķērsojošu asteroīdu grupa, kuru orbītu lielās pusasis ir mazākas par 1 AU un afēlija attālums lielāks par 0,983 AU. Grupa nodēvēta asteroīda 2062 Atons vārdā. 2015. gada aprīlī bija zināmi 915 Atona tipa asteroīdi.

* Apollona tipa asteroīdi — Zemes orbītu šķērsojošu asteroīdu grupa, kuru orbītu lielās pusasis ir lielākas par 1 AU un perihēlijs atrodas tuvāk par 1,017 AU. Grupa nosaukta asteroīda 1862 Apollons vārdā. 2015. gada aprīlī bija zināmi 6720 Apollona tipa asteroīdi.

* Amora tipa asteroīdi — Zemes orbītai pietuvojošos asteroīdu grupa, kuru orbītu lielās pusasis ir lielākas par 1 AU un perihēlijs ir lielāks par 1,017 AU, bet mazāks par 1,3 AU. Šie asteroīdi riņķo orbītā starp Zemi un Marsu. Grupa nodēvēta asteroīda 1221 Amors vārdā. 2015. gada aprīlī bija zināmi vairāk nekā 4700 Amora tipa asteroīdi.

* Potenciāli bīstamie asteroīdi — asteroīdu grupa, kas nākotnē var pietuvoties Zemei tuvāk par 0,05 AU un kuru absolūtais spožums ir ne vairāk par 22 H. Pieņemot, ka vidējais asteroīdu albedo ir 0,13, šādu objektu lielums nepārsniegtu 150 m diametrā. Pašreiz ir zināmi 1570 potenciāli bīstamie asteroīdi.

2013. gada 25. februārī tika palaists Kanādas mikropavadonis NEOSSat Zemei tuvo asteroīdu meklēšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Zemei tuvie asteroīdi.
# Funikulers[labot | labot pirmkodu]

Funikulers Valparaiso ostā
**Funikulers**, arī **funikulieris** vai **trosu dzelzceļš** (no latīņu: *funiculus* — 'virve') ir kopš 19. gadsimta beigām pazīstams sabiedriskā transporta veids, kas savieno dažādā augstumā esošus maršruta galapunktus pa vienmērīgā slīpumā izbūvētu sliežu ceļu, kur kā vilcējspēku izmanto motoru un trosu un zobratu iekārtas. Funikulerus parasti izmanto pilsētās ar stāvu zemes reljefu, to maršruti ir īsi, ar 1—2 pieturām. Senākie funikuleri kā tehnikas pieminekļi ir tūristu piesaistei, piemēram, Tbilisi Gruzijā un Šamonī Francijā.

## Skatīt arī

* Zobratu dzelzceļš
* Stambulas pazemes funikulers

## Atsauces

## Ārējās saites

* *New York Times* raksts par Pensilvānijas funikuleriem (angliski)
* *Mount Beacon Incline Railway Restoration Society* (angliski)
* *Funimag*, pirmais funikuleriem veltītais interneta žurnāls (angliski)
* "Urban Mountain Railways" un "People Movers" (angliski)
* Video par Lintonas un Linmutas klinšu dzelzceļiem (angliski)
* Vezuva funikulers Itālijā
# Orbītas slīpums[labot | labot pirmkodu]

A – pavadonis, B – planēta, C – atskaites plakne, D – orbītas plakne, i – inklinācija
**Orbītas slīpums**, arī **inklinācija** ir orbītu raksturojošs elements – leņķis, ko veido debess ķermeņa orbītas plakne ar bāzes (atskaites) plakni. Saules sistēmas gadījumā to definē, kā leņķi, ko veido Saules sistēmas debess ķermeņa orbītas plakne ar ekliptikas plakni.

Inklināciju izsaka grādos un apzīmē ar WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 .

Dabīgo un mākslīgo pavadoņu orbītu slīpumus mēra pret tā debess ķermeņa ekvatora plakni, kuru pavadoņi apriņķo. Tā Zemes mākslīgajiem pavadoņiem par atskaites plakni pieņem Zemes ekvatora plakni.

Saules sistēmas planētas riņķo apmēram vienā plaknē. Starp tām izceļas Merkurs ar 7.01° inklināciju. Pundurplanētu Plutona un Erīdas orbītas ir vēl slīpākas: 17.089° un 43,93° attiecīgi.

| Planēta | Inklinācija |
| --- | --- |
| Merkurs | 7.01° |
| Venera | 3.39° |
| Zeme | 0° |
| Marss | 1.85° |
| Jupiters | 1.31° |
| Saturns | 2.49° |
| Urāns | 0.77° |
| Neptūns | 1.77° |

## Atsauces
# 99942 Apofiss[labot | labot pirmkodu]

Apofiss  | Apofiss kustībā |
| Atklāšana un nosaukšana |
| Atklājējs/i |
Rojs Takers Deivids Tolens Fabrīcio Bernardi |
| Atklāšanas datums |
2004. gada 19. jūnijā |
| Apzīmējumi |
| Mazās planētas apzīmējums |
(99942) Apophis |
| Citi nosaukumi  |
2004 MN4 |
| Mazo planētu kategorija |
Atona tipa asteroīds |
| Orbitālie parametri |
| Epoha 2014. gada 9. decembrī (JD 2457000.5)  |
| Afēlijs |
1,098 AU  |
| Perihēlijs |
0,7458254 AU  |
| Lielā pusass (rādiuss) |
0,9221213 AU  |
| Ekscentricitāte |
0,1911852 |
| Apriņķojuma periods |
0,89 a  |
| Slīpums |
3,33051° |
| Uzlecošā mezgla garums |
204,20546° |
| Pericentra arguments |
126,456° |
| Fiziskie raksturlielumi |
| Dimensijas |
~ 325 m  |
| Ģeometriskais albedo |
0,23 |
| Redzamais spožums |
20,82  |
| Absolūtais spožums |
19,2  |

**Apofiss**, arī **99942 Apofiss** ir asteroīds ar diametru apmēram 325 m. Objekts ir Zemei tuvais asteroīds, pieder Atona tipa asteroīdu grupai.

Asteroīdu atklāja 2004. gada 19. jūnijā amerikāņu astronomi Rojs Takers (*Roy Tucker*), Deivids Tolens (*David Tholen*) un Fabrīcio Bernardi (*Fabrizio Bernardi*) Kitpīkas nacionālajā observatorijā. 2005. gada 21. jūlijā Starptautiskā Astronomijas savienība objektu nodēvēja par Apofisu. Apofiss, arī Apops ēģiptiešu mitoloģijā ir milzīga čūska, pazemes būtne, tumsas un haosa iemiesojums.

Apofisa orbītas lielā pusass ir mazāka par 1 AU, bet afēlijs tālāk par 1 AU. Tas nozīmē, ka objekta orbīta atrodas Zemes orbītas iekšpusē, bet pārklāj to, Apofisam tuvojoties afēlijam. Pēc asteroīda atklāšanas veiktie orbītas aprēķini rādīja, ka pastāv neliela (2,7 %) iespēja, ka asteroīds 2029. gada 13. aprīlī var sadurties ar Zemi. Turpmākajos pētījumos tika precizēta Apofisa orbīta un pašreiz zināms, ka sadursmes iespēja nepastāv. 2029. gada 13. aprīlī Apofiss palidos garām Zemei tikai 31 300 km attālumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

Apofisa orbīta
# Francijas Pirmā impērija[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| Empire français* Francijas Impērija** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←    ←  | **1804 – 1814/1815** |  → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| Location of ImpērijaFrancijas Impērija 1812. gada septembrī |
| **Pārvaldes centrs** | Parīze |
| **Valoda(s)** | franču |
| **Reliģija** | Katoļticība |
| **Valdība** | Unitāra absolūtā monarhija (1804–1814) Unitāra puskonstitucionālā monarhija (1815) |
| **Imperators** |
|  - 1804–1814/1815 | Napoleons I |
| **Likumdevējs** | Parlaments |
|  - augšpalāta | Konservatīvais senāts (līdz 1814. gadam) Pēru palāta (no 1815. gada 22. aprīļa) |
|  - apakšpalāta | Likumdošanas korpuss (līdz 1814. gada 4. jūnijam) Pārstāvju palāta (no 1815. gada 22. aprīļa) |
| **Vēsture** |  |
|  - Napoleons tika pasludināts par imperatoru | 1804. gada 18. maijā |
|  - Konservatīvais senāts izsaka uzticību Luijam XVIII | 1814. gada 6. aprīlī |
|  - Fontenblo līgums | 1814. gada 11. aprīlī |
|  - Simts dienas | 1815. gada 20. martā–1815. gada 7. jūlijā |
| **Platība** |
|  - 1812 | 2 100 000 km² |
| **Iedzīvotāju skaits** |
|  - 1812. gadā | 44 000 000  |
|      Blīvums | 21 /km²  |
| **Nauda** | Francijas franks |

 |

**Francijas Pirmā impērija**, oficiāli **Francijas Impērija** (franču: *Empire Français*), bija Francijas valsts Napoleona vadībā no 1804. gada 18. maija līdz 1814. gada 11. aprīlim, kā arī t.s. "Simts dienu" laikā no 1815. gada 20. marta līdz 7. jūlijam. Tā bija dominējošā valsts Eiropā 19. gadsimta sākumā. Radās 1804. gada 18. maijā, kad Francijas senāts piešķīra Napoleonam imperatora titulu, tā izbeidzot Francijas Pirmās republikas pastāvēšanu.

Francijas impērija Napoleona karos būtiski paplašināja teritoriju un ietekmi. Savas ietekmes kulminācijā 1812. gadā Francijā bija 130 departamenti, tās iedzīvotāju skaits bija 44 miljoni, tai bija vairākas satelītvalstis, bet Prūsija un Austrija bija tās nomināli sabiedrotie. Franču militārās uzvaras eksportēja uz pārējo kontinentu daudzas franču ideoloģijas iezīmes un juridiskās sistēmas — tika ieviests Napoleona kodekss. Vairāku valstu vadībā Napoleons iecēla savus radiniekus vai domubiedrus.

Sestās koalīcijas karā no 1812. līdz 1814. gadam Napoleons tika sakauts, 1814. gada 11. aprīlī viņš atteicās no troņa un tika izsūtīts uz Elbas salu. Impērija tika atjaunota "Simts dienu" laikā 1815. gadā, tomēr pēc Vaterlo kaujas Francijā tika atjaunota Burbonu vara.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Francijas Pirmā impērija.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Napoleona fonds (angliski)
# Horeogrāfija[labot | labot pirmkodu]

Baleta izrādes “Gulbju ezers” horeogrāfija
**Horeogrāfija** (sengrieķu: *χορεία*, *khoreía* — ‘deja’; *-γραφίᾱ*, *-graphíā* — ‘raksts’) ir izpildītājmākslas veids, kurā tiek radītas un organizētas deju kustības un pozas, izmantojot noteiktas struktūras un kompozīcijas principus. Horeogrāfijas veidotāju sauc par **horeogrāfu**, kas uzvedumā veido ne tikai deju kustības, bet arī piedomā pie skatuves apgaismojuma, mūzikas, dejotāju apģērba un citām niansēm.

Par horeogrāfiju sauc arī dejas pierakstu, izmantojot noteiktas zīmes.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Horeogrāfija.

* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# 1941 (filma)

| 1941. |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *1941* |
| Žanrs |
komēdija |
| Režisors |
Stīvens Spīlbergs |
| Producents |
Bazs Feišanss |
| Scenārija autors | * Roberts Zemekis
* Bobs Geils
 |
| Galvenajās lomās | * Džons Beluši
* Neds Bītijs
* Dens Akroids
* Džons Kendijs
* Loreina Gērija
* Nensija Allena
 |
| Mūzika |
Džons Viljamss |
| Operators |
Viljams A. Freikers |
| Montāža |
Maikls Kans |
| Studija | *A-Team Productions* |
| Izplatītājs | * *Universal Pictures* (Ziemeļamerikā)
* *Columbia Pictures* (starptautiski)
 |
| Izdošana | * 1979. gada 14. decembris
 |
| Ilgums |
118 minūtes |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
35 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
92,4 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"1941"** (*1941*) ir 1979. gada ASV kara kinokomēdija, kuras režisors ir Stīvens Spīlbergs, scenārija autori Roberts Zemekis un Bobs Geils. Filmā galvenās lomas atveido Dens Akroids, Neds Bītijs, Džons Beluši, Džons Kendijs, Kristofers Lī, Tims Matesons, Toširo Mifune, Roberts Steks, Nensija Allena un Mikijs Rurks, kam tā ir kino debija. Filmas darbība norisinās 1941. gada decembrī Losandželosā, drīzumā pēc Japānas aviācijas uzbrukuma Pērlhārborai, daudzi Losandželosas iedzīvotāji ir pilnīgi pārliecināti, ka nākamo uzbrukumi japāņi veiks tieši Losandželosas pilsētai un visiem spēkiem gatavojas aizstāvībai.

Scenārija līdzautors Geils paziņoja, ka sižets ir brīva interpretācija, 1942. gada notikumam "Lielais Losandželosas gaisa uzlidojums", kā arī Elvudas naftas pārstrādes rūpnīcas bombardēšanai netālu no Santabarbaras, ko veica Japānas zemūdene. Daudzi citi notikumi filmā balstīti uz patiesiem atgadījumiem.

Filma saņēma ļoti pretrunīgas kritiķu atsauksmes ar kritiku par scenāriju un humoru, bet uzslavas par vizuālajiem efektiem, skaņu, mākslinieka darbu, Džona Viljamsa mūziku un operatora darbu.

Filmai "1941" nebija lieli finansiāli panākumi un liela kritiķu atzinība, ja to salīdzina ar citām Spīlberga filmām, tādēļ to bieži dēvē par izgāšanos. Patiesībā filma bija labi kases ieņēmumi un tā ieguva novēlotu popularitāti pēc paplašinātās versijas izdošanas, ko 1980. gados pārraidīja kanālā ABC, ar sekojošu filmas izdošanu mājas video.

## Interesanti fakti

* Džons Veins ne tikai atteicās no ģenerāļa Stilvela lomas, bet arī mēģināja atrunāt Spīlbergu no "nepatriotiska" kino filmēšanas.
* Kombinēto kadru meistara A.D. Flauersa pēdējais darbs.
* Filmēšana ilga 247 dienas, safilmētais materiāls bija 300 tūkstoši metri kinolentes.
* ASV filmas ieņēmumi sastādīja tikai apmēram 32 miljonus dolāru, lielāki ienākumi filmai bija pasaulē, kur tās ienākumi bija vairāk nekā 60 miljoni dolāru.
* Filmu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai trīs kategorijās — "Labākais operatora darbs", "Labākie vizuālie efekti" un "Labākā skaņa".

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* allmovie identifikators vm1064493 nav derīgs.
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Aleksandrs Desplā

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Aleksandrs Desplā *Alexandre Desplat* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1961. gada 23. augustā (64 gadi)  Parīze, Francija |

 |
|

| Profesionālā informācija |
| --- |
| Žanrs | filmu oriģinālmūzika |
| Apbalvojumi | 2014: 87. Kinoakadēmijas balva:
* par labāko oriģinālmūziku ("Viesnīca "Diženā Budapešta"", 2014)

2017: 90. Kinoakadēmijas balva:
* par labāko oriģinālmūziku (*Ūdens forma*, 2017)
 |

 |
| Mūzikas portāls / Mūzikas vikiprojekts                               |

**Aleksandrs Mišels Žerārs Desplā** (franču: *Alexandre Michel Gérard Desplat*; dzimis 1961. gada 23. augustā) ir franču komponists, diriģents un filmu oriģinālmūzikas autors. 11 reizes ticis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām balvas ieguvis divas reizes — par labāko oriģinālmūziku filmām "Viesnīca "Diženā Budapešta"" (2014) un "Ūdens forma" (2017). Ticis nominēts arī 10 Cēzara balvām (saņēmis trīs), 11 BAFTA kino balvām (saņēmis trīs), 12 Zelta globusa balvām (saņēmis divas) un 10 Grammy balvām (saņēmis divas).

Desplā ir radījis mūziku arī tādām filmām kā "Kazanova" (2005), "Karaliene" (2006), "Zelta kompass" (2007), "Iekāre, piesardzība" (2007), "Brīnumu veikals" (2007), "Neticamais stāsts par Bendžaminu Batonu" (2008), "Džulī un Džūlija" (2009), "Jauns mēness" (2009), "Lieliskais Lapsas kungs" (2009), "Harijs Poters un Nāves dāvesti: Pirmā daļa (2010) un Otrā daļa (2010), "Karaļa runa" (2010), "Rēgu rakstnieks" (2010), "7 dienas un naktis ar Merilinu Monro" (2011), "Ārkārtīgi skaļi un neticami tuvu" (2011), "Marta īdas" (2011), "Mēness lēkta karaļvalsts" (2012), "Argo" (2012), "Leģendārais piecinieks" (2012), "Slepenā operācija "30 pēc pusnakts"" (2012), "Filomena" (*Philomena*, 2013), "Nesalauztais (2014), "Relikviju mednieki" (2014), "Godzilla" (2014), "Imitācijas spēle" (2015), "Dāņu meitene" (2015), "Florense Fostere Dženkinsa" (2016), "Mīluļu slepenā dzīve" (2016), "Brāļi Sisteri" (2018), "Suņu sala" (2018), "Mazās sievietes" (2019), *The Midnight Sky* (2020), "Francijas Vēstnesis" (2021), "Pēdējā montāža" (2022) un "Naieda" (2023).

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
# 1446. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 14. gadsimts
* **15. gadsimts 16. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1430 – 1439
* **1440 – 1449 1450 – 1459
 |
| **Gadi:** | * 1443
* 1444
* 1445
* **1446 1447
* 1448
* 1449
 |

1446. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 1446 *MCDXLVI* |
| Ab urbe condita | 2199 |
| Armēņu kalendārs | 895 ԹՎ ՊՂԵ |
| Asīriešu kalendārs | 6196 |
| Bahāju kalendārs | −398 — −397 |
| Bengāliešu kalendārs | 853 |
| Berberu kalendārs | 2396 |
| Budistu kalendārs | 1990 |
| Birmiešu kalendārs | 808 |
| Bizantiešu kalendārs | 6954—6955 |
| Ķīniešu kalendārs | 乙丑年 (Koka vērsis) 4142 vai 4082     *— līdz —* 丙寅年 (Uguns tīģeris) 4143 vai 4083 |
| Koptu kalendārs | 1162—1163 |
| Etiopu kalendārs | 1438—1439 |
| Ebreju kalendārs | 5206—5207 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1502—1503 |
|  - *Shaka Samvat* | 1368—1369 |
|  - *Kali Juga* | 4547—4548 |
| Holocēna kalendārs | 11446 |
| Igbo kalendārs | 446—447 |
| Irānas kalendārs | 824—825 |
| Islāma kalendārs | 849—850 |
| Jūlija kalendārs | 1446 *MCDXLVI* |
| Korejas kalendārs | 3779 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**1446. gads** (MCDXLVI) bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

* 27. septembris — kaujā pie Otonetes (Albānija) Skanderbega vadītais albāņu karaspēks sakāva osmaņu spēkus.

### Nezināms datums

* Livonijas ordenis kopā ar lietuviešiem, zviedriem, norvēģiem, dāņiem un Hanzas savienību īstenoja Novgorodas tirdzniecības blokādi.
* Korejā tika ieviests nacionālais alfabēts.

## Dzimuši

* 18. aprīlis — Ipolita Marija Sforca, Kalabrijas hercogiene, Neapoles karaļa Alfonso II pirmā sieva. (mirusi 1484.)

## Miruši

* 15. aprīlis — Filipo Brunelleski, renesanses laika itāļu arhitekts un skulptors. (dzimis 1377.)
# Kims Čenirs

| **Kims Čenirs** 김정일 |
| --- |
| Kims Čenirs 2011. gadā |
|  |
|  |
|
Ziemeļkorejas augstākais vadītājs |
|  |
| **Amatā** 1994. gada 8. jūlijā — 2011. gada 17. decembrī |
| Priekštecis |
Kims Irsens |
| Pēctecis |
Kims Čonins |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1941. gada 16. februārī  Habarovskas novads, Krievijas PFSR, PSRS (tagad  Krievija) |
| Miršanas dati |
2011. gada 17. decembrī (70 gadu vecumā)  Phenjana, Ziemeļkoreja |
| Politiskā partija |
Korejas Strādnieku partija |

**Kims Čenirs** (korejiešu: 김정일, *Kim Chŏngil/Gim Jeong-il*, dzimis 1941. gada 16. februārī, miris 2011. gada 17. decembrī) bija faktiskais Ziemeļkorejas līderis (oficiālais Ziemeļkorejas valsts vadītājs viņa valdīšanas laikā bija mirušais Čenira tēvs Kims Irsens). Kims Čenirs bija arī Korejas strādnieku partijas (komunistu partijas) ģenerālsekretārs. Pēc viņa nāves varu valstī pārņēma viņa jaunākais dēls Kims Čonins.

Oficiālā Ziemeļkorejas versija par Kima Čenira dzīvi stipri atšķiras no biogrāfiskiem dokumentiem citur. Piemēram, ir zināms, ka viņš ir dzimis Habarovskas novadā, Padomju Savienībā, bet ziemeļkorejieši apzināti ir mainījuši dzimšanas gadu uz 1942. gadu, pirmkārt, lai būtu 30 gadu starpība starp viņu un viņa tēvu Kimu Irsenu, otrkārt, lai varētu apgalvot, ka viņš ir dzimis Korejā, precīzāk Rjangando provinces Samdžijonas apgabalā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kims Čenirs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

| Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas |
| --- |
| Priekštecis:  **Kims Irsens**  |  **Ziemeļkorejas augstākais vadītājs**  1994—2011 | Pēctecis:  **Kims Čonins**  |
# Mišels Hazanavičs

| **Mišels HazanavičsMichel Hazanavicius* |
| --- |
| Mišels Hazanavičs 2017. gadā |
| Dzimis |
1967. gada 29. martā  Parīze, Francija |
| Nodarbošanās |
kinorežisors |
| Darbības gadi |
1988—pašlaik |
| Dzīvesbiedre |
Berenise Bežo |
|

Apbalvojumi

|  |
| --- |
|  |
| Amerikas Kinoakadēmijas balva |
| * 2011: labākā filma ("Mākslinieks", 2011)
 |

 |

**Mišels Hazanavičs** (franču: *Michel Hazanavicius*; dzimis 1967. gada 29. martā) ir franču kinorežisors, scenārists, montāžists un producents.

## Karjera

Hazanavičs ir dzimis Parīzē, ebreju ģimenē, kas cēlusies Lietuvā. Viņa vecvecāki bija no Polijas un Lietuvas, Francijā viņi ieradās 1920. gados. 1988. gadā sācis strādāt televīzijas kanālā *Canal+*. 1993. gadā režisējis savu pirmo pilnmetrāžas filmu *La Classe américaine*. Filma pilnībā sastāvēja no citām filmām, kas veidotas *Warner Bros. Pictures* studijā, tās tika pārmontētas un ierunātas franču valodā.

Septiņus gadus vēlāk Hazanavičs režisēja savu otro filmu, *OSS 117 : Le Caire, nid d'espions* (2006), parodiju par 1960. gadu spiegu filmām. Turpinājums, "Aģents 117: Pazudis Rio" (*OSS 117: Rio ne répond plus*) iznāca 2009. gadā. 2011. gadā režisējis melnbalto mēmo komēdijdrāmu "Mākslinieks". Filmu izrādīja 2011. gada Kannu kinofestivālā un tā saņēma plašu kritiķu atzinību. Tā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma", savukārt Hazanavičs saņēma balvu kategorijā "Labākais režisors". 2014. gadā režisējis filmu *The Search*, kas ir rīmeiks 1948. gada Freda Cinnemana filmai ar tādu pašu nosaukumu. 2017. gadā režisējis komēdijdrāmu "Godārs, mana mīlestība" (*Le Redoutable*) par režisora Žana Lika Godāra un aktrises Annas Vjazemskas attiecībām. Viņa zombiju komēdija "Pēdējā montāža" (2022) bija 2022. gada Kannu kinofestivāla atklāšanas filma.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
# Gravitācija (2013. gada filma)

| Gravitācija |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Gravity* |
| Režisors |
Alfonso Kuarons |
| Galvenajās lomās | * Sandra Buloka
* Džordžs Klūnijs
 |
| Operators |
Emanuels Lubeskis |
| Studija | * *Esperanto Filmoj*
* *Heyday Films*
 |
| Izplatītājs | *Warner Bros. Pictures* |
| Izdošana | * 2013. gada 28. augusts (Venēcijas kinofestivāls)
* 2013. gada 4. oktobris (ASV)
* 2013. gada 8. novembris (Apvienotā Karaliste)
 |
| Ilgums |
90 minūtes |
| Valsts | * ASV
* Apvienotā Karaliste
 |
| Valoda |
Angļu |
| Budžets |
100 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
723,1 miljons US$ |
| **IMDb profils** |

**"Gravitācija"** (angļu: *Gravity*, lietots arī nepareizs nosaukums **"Gravitāte"**) ir 2013. gada zinātniskās fantastikas trilleris un kosmosa drāma, kuras režisors ir Alfonso Kuarons.

Filma ir stāsts par diviem astronautiem, kuru *Space Shuttle* kosmosa kuģis tiek iznīcināts katastrofas rezultātā, un viņu cenšanos atgriezties uz Zemes. Filmā galvenās lomas attēlo Sandra Buloka un Džordžs Klūnijs.

Filmas "Gravitācija" pirmizrāde notika 2013. gada 28. augustā Venēcijas kinofestivālā. Filma tikusi atzinīgi novērtēta, Amerikas Kinoinstitūts to nosauca par vienu no desmit gada labākajām filmām, tāpat tā tikusi nominēta dažādiem apbalvojumiem dažādās kategorijās. Filma tika nominēta desmit Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām ieguva septiņas, tai skaitā Kuarons saņēma labākā režisora balvu.

Filma ir tikusi atzinīgi novērtēta arī par reālistisko atspoguļojumu, ko atzīmējuši vairāki ar NASA saistīti cilvēki, lai arī filmā ir bijušas vairākas neprecizitātes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)