Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ģeogrāfiskā koordinātu sistēma[labot | labot pirmkodu]

Zemes virsma ir sadalīta ģeogrāfiskajā platumā un garumā
**Ģeogrāfiskā koordinātu sistēma** (ĢKS) ir koordinātu sistēma, kur katru vietu uz zemeslodes raksturo ar trīs skaitļiem — koordinātām. Parasti tiek izmantota sfēriskā koordinātu sistēma. Ģeogrāfiskās koordinātas ir grādos izteikti attālumi no Zemes ekvatora (ģeogrāfiskais platums) un sākummeridiāna (ģeogrāfiskais garums).

Zeme nav sfēra, bet gan neregulāras formas aptuvens elipsoīds, tāpēc, lai precīzi noteiktu atrašanās vietu, jāzina trīs koordinātas. Savukārt ja jānosaka tikai viena punkta atrašanās vietu uz Zemes virsmas, piemēram, pilsētas atrašanās vietu, var iztikt tikai ar divām koordinātām: viena nosaka tās ģeogrāfisko platumu, bet otra — ģeogrāfisko garumu.

Ģeogrāfiskais platums (φ) un garums (λ)
## Attālumi starp paralēlēm un meridiāniem

### Attālumi starp paralēlēm

Attālumu starp divām paralēlēm aprēķina pēc formulas:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0

| Platums | Z-D rādiuss WIKINIUM\_MATH\_PH\_2  | Attālums par 1° izmaiņu | 1 minūtes izmaiņa | 1 sekundes izmaiņa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0° | 6335,44 km | 110,574 km | 1842,9 m | 30,715 m |
| 15° | 6339,70 km | 110,649 km | 1844,15 m | 30,735 m |
| 30° | 6351,38 km | 110,852 km | 1847,53 m | 30,792 m |
| 45° | 6367,38 km | 111,132 km | 1852,2 m | 30,87 m |
| 60° | 6383,45 km | 111,412 km | 1857,01 m | 30,95 m |
| 75° | 6395,26 km | 111,618 km | 1860,3 m | 31,005 m |
| 90° | 6399,59 km | 111,694 km | 1861,566 m | 31,026 m |

### Attālumi starp meridiāniem

Līdzīgi aprēķina arī attālumu starp diviem meridiāniem:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4

**Attālums starp meridiāniem dažādos platuma grādos**| Platums | Grāds | Minūte | Sekunde | ±0,0001° |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60° | 55,65 km | 0,927km | 15,42 m | 5,56m |
| 57° | 60,527 km | 1,008km | 16,81 m | 6,05m |
| 45° | 78,7 km | 1,31km | 21,86 m | 7,87m |
| 30° | 96,39 km | 1,61km | 26,77 m | 9,63m |
| 0° | 111,3 km | 1,855km | 30,92 m | 11,13m |

| Platums | R-A rādiuss WIKINIUM\_MATH\_PH\_6  |
| --- | --- |
| 0° | 6378,14 km |
| 15° | 6379,57 km |
| 30° | 6383,48 km |
| 45° | 6388,84 km |
| 60° | 6394,21 km |
| 75° | 6398,15 km |
| 90° | 6399,59 km |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ģeogrāfisko koordinātu aprēķināšana
# Franklina centrs

| Franklina centrs *Franklin Center* |
| --- |
|
 |
| Franklina centrsRādīt kartē "Ilinoisa"Franklina centrsRādīt kartē "Čikāga" |
| Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Pamatinformācija |
| **Valsts** |  Čikāga, Ilinoisa, ASV |
| **Pamatakmens** | 1986. gads |
| **Pabeigts** | 1989. gads |
| **Pielietojums** | Biroji |
| Tehniskais raksturojums |
| **Antena, smaile** | 307 m |
| **Jumts** | 270 m |
| **Augšējais stāvs** | 252 m |
| **Stāvu skaits** | 60 |
| **Platība** | 158 000 m² |

**Franklina centrs** (angļu: *Franklin Center*), saukts arī par **AT&T Korporatīvo centru** (*AT&T Corporate Center*), ir debesskrāpis, kas atrodas Čikāgā, Ilinoisas štatā, ASV. Debesskrāpja pamatakmens ir ielikts 1986. gadā, bet tā būvniecība pabeigta 1989. gadā. Ēka atrodas Čikāgas biznesa rajonā. Ēka ir būvēta ASV telesakaru uzņēmuma *AT&T Corporation* vajadzībām, kā uzņēmuma galvenā, reģionālā mītnes vieta.

Ēka sastāv no 60 stāviem, kuru kopējā platība ir 158 000 m². Torņa kopējais augstums līdz spicei ir 307 metri, tā augstums līdz jumtam ir 270 metri, bet augstums līdz pēdējam stāvam ir 252 metri. Ēkā ir izvietotas biroja un mazumtirdzniecības telpas. Tā ir augstākā uzbūvētā ēka 20. gadsimta beigu daļā. Pašlaik tā ir piektā augstākā ēka Čikāgā un trīspadsmitā augstākā ēka ASV.[*nepieciešama atsauce*]
# Bruklinas tilts

| Bruklinas tilts |
| --- |
| *Brooklyn Bridge* |
|  |
| Bruklinas tiltsRādīt kartē "Ņujorka"Bruklinas tiltsRādīt kartē "Manhatana" |
| Transporta veids |
Automašīnas, Metro |
| Šķērso |
Austrumu upi |
| Atrašanās vieta |  Ņujorka, ASV |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Apkalpo |
New York City Departament of Transportation |
| Arhitekts |
Džons A. Roblings |
| Garums |
1825,4 m |
| Augstums |
84,3 m |
| Tilts atklāts |
1883. gada 24. maijā |
|  **Bruklinas tilts Vikikrātuvē** |

**Bruklinas tilts** (angļu: *Brooklyn Bridge*) ir piekartilts Ņujorkā, ASV. Tas savieno Manhatanu un Bruklinu, šķērsojot Īstriveru. Tas ir 486,3 metrus garš (kopējais garums — 1825 metri), laikā no tā atklāšanas brīža līdz 1903. gadam tas bija pasaulē garākais piekartilts. Tas tika atklāts 1883. gada 24. maijā. Kopš tā atklāšanas tilts ir bijis Ņujorkas simbols, 1964. gadā tas tika iekļauts nacionālajā vēsturisko pieminekļu sarakstā (*National Historic Landmark*), savukārt 1972. gadā — nacionālajā vēstures inženiertehnisko pieminekļu (*National Historic Civil Engineering Landmark*) sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bruklinas tilts.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *NYCroads* profils
* Visiem šķēršļiem par spīti (Stāsti par tiltiem II)[novecojusi saite]
# Svars

**Svars** fizikā ir gravitācijas, precīzāk, smaguma spēka, izraisīts spēks, ar kuru atbalstīts vai pakārts ķermenis (tas ir, ķermenis, kurš nevar brīvi krist) iedarbojas uz savu balstu vai piekari. Sarunvalodā svars bieži tiek lietots kā sinonīms jēdzienam "masa", kas nav pareizi no fizikas viedokļa.

Svara (tāpat kā jebkura spēka) mērvienība *SI* ir ņūtons (N), kuru var izteikt kā kg·m/s² (kilogrami reiz metri sekundē ik sekundi).

Uz dažādiem astronomiskajiem objektiem vienādas masas ķermeņu svars var būt dažāds. Ja ķermenis atrodas lielā attālumā no citiem objektiem un savstarpējā gravitācija uz to neiedarbojas, tad ķermenim nav svara.

Ja balsts vai piekare ir nekustīgi attiecībā pret astronomisko objektu, piemēram, Zemi, tad ķermeņa svars WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 un smaguma spēks WIKINIUM\_MATH\_PH\_2 ir vienādi. Atbilstoši Trešajam Ņūtona likumam tikpat liels kā svars, bet pretēji vērsts ir balsta vai pieskares ķermenim pieliktais pretdarbības spēks WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 . Līdz ar to ķermenim pieliktais kopspēks vienāds ar nulli:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6 .

Ja ķermenis kopā ar balstu vai piekari attiecībā pret astronomisko objektu kustas ar paātrinājumu WIKINIUM\_MATH\_PH\_8 , tad, ievērojot Otro Ņūtona likumu,

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10 ,

kur WIKINIUM\_MATH\_PH\_12 ir ķermeņa masa, WIKINIUM\_MATH\_PH\_14 ir brīvās krišanas paātrinājums. No šīs sakarības redzams, ka ķermeņa svars var būt gan lielāks, gan mazāks par smaguma spēku. Ja ķermenis brīvi krīt ( WIKINIUM\_MATH\_PH\_16 ), nav atbalsta pretdarbības spēka un ķermenis atrodas bezsvara stāvoklī (tādā stāvoklī, piemēram, ir visi ķermeņi kosmosa kuģī, kas kustas pa ģeostacionāro orbītu).

Ikdienas apstākļos uz Zemes svars tiek noteikts, ķermeni uzliekot uz svariem. Tad svars ir vienāds ar tam pretēji vērsto atbalsta reakcijas spēku. Savukārt, svara izmaiņu atkarībā no paātrinājuma virziena var izjust liftā laika posmos, kad tas kustas nevienmērīgi.

## Skatīt arī

* Masa
* Spēks
* Gravitācija
* Smaguma spēks

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Svars.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Enteogēni

Peijoti
**Enteogēni** (sengrieķu: *entheos (ἔνθεος)* — ‘Dievs iekšpusē’, sengrieķu: *genesthe (γενέσθα)* — ‘radīt’ / radīt Dievu sevī) ir psihotropās vielas, kas tiek izmantotas reliģiskiem, šamaniskiem un garīgiem mērķiem. Vēsturiski par enteogēniem tiek lielākoties izmantotas dzīvās būtnes dabā: augi un sēnes, bet ar organiskās ķīmijas attīstīšanos tās var būt līdzīgas sintētiskās vielas. Enteogēnus lieto kā dziedināšanas līdzekļus, lai ierosinātu transcendenci un atklāsmes; tos izmanto dažādās praksēs: meditācijā, psihonautikā, mākslas projektos un psihodēliskajā terapijā.

Plašāk zināmie tradicionālie enteogēni ir kikeons, iboga, peijots, bufotenīns, ajavaska un maģiskās sēnes.

## Ārējās saites

* «*Erowid* tīmekļa vietne» (angliski).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Enteogēni.
# Abstinences sindroms

**Abstinences**, **atņemšanas** jeb **paģiru sindroms** ir psiholoģiski un fiziski veselības traucējumi, kas rodas pēc alkohola un citu narkotisku vielu lietošanas lielā apjomā vai ilgstoši. Biežākās izpausmes ir disforija, depresija, miegainība, nelabums, jutīgums pret gaismu un troksni, galvassāpes, muskuļu sāpes un ēstgribas traucējumi.

## Veidi

Starptautiskā statistiskā slimību un veselības problēmu klasifikācijas (ICD-10) izdala šādus paģiru veidus:

* F10.1: alkohola paģiras,
* F11.1: opioīdu paģiras,
* F12.1: marihuānas paģiras,
* F13.1: benzodiazepīnu paģiras,
* F14.1: kokaīna paģiras,
* F15.1: kofeīna paģiras,
* F17.1: nikotīna paģiras.

F16.1 kods ir piešķirts halucinogēnu paģirām, kas gan pagaidām nav medicīniski atzīti veselības traucējumi. Dažkārt pie paģirām tiek pieskaitīti arī antidepresantu lietošanas pārtraukšanas izraisītie veselības traucējumi.

## Paģiras

**Alkohola abstinences sindromu** dēvē vienkārši par **paģirām**.

Alkohola izraisītas paģiras tiek saistītas ar dažādiem simptomiem, visbiežāk ķermeņa atūdeņošanos, nogurumu, galvassāpēm, sliktu dūšu, vemšanu, caureju, vājumu, paaugstinātu ķermeņa temperatūru, koncentrēšanās grūtībām, siekalošanos, satraukumu, aizkaitināmību, jutīgumu pret gaismu un troksni, kustību traucējumiem un miega traucējumiem. Daudziem cilvēkiem paģiru laikā parādās nepatika, domājot par alkoholu vai garšojot to. Simptomi atsevišķos gadījumos var atšķirties un parasti sākas vairākas stundas pēc alkohola lietošanas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* «*Populārās medicīnas enciklopēdijas* informācija (1984)» (latviski). Arhivēts no oriģināla, laiks: 2011. gada 10. decembrī. Skatīts: 2012. gada 3. janvārī.
# Metoksetamīns

| Metoksetamīns |
| --- |
|   Metoksetamīna struktūrformula un modulis |
| CAS numurs |
1239943-76-0 |
| Ķīmiskā formula |
C15H21NO2 |
| Molmasa |
247,33 g/mol |
| Viršanas temperatūra |
389,084 °C (pie 760 mmHg) |

**Metoksetamīns** (**MXE**) jeb **3-MeO-2-Oxo-PCE** ir no ketamīna atvasināta arilcikloheksilamīnu grupas viela. Metoksetamīns darbojas kā NMDA receptoru antagonists un serotonīna transportviela (SERT). Metoksetamīns atšķiras no citām disociatīvajām anestēzijas vielām ar to, ka tas ir radīts speciāli pelēkajam tirgum.

## Lietošana un iedarbība

Pirmie dati par metoksetamīna lietošanu parādījās 2010. gadā. Metoksetamīns tiek lietots, izšķīdinot zem mēles, šņaucot, ievadot anāli vai injicējot intramuskulāri. Vielai ir halucinogēna un antidepresanta īpašības. Iedarbība uz cilvēka organismu ir līdzīga ketamīnam, bet ilgāka un ir nepieciešamākas mazākas devas, lai sasniegtu vēlamo efektu. Vidējā metoksetamīna deva šņaucot ir 20—50 mg.

Metoksetamīna radītāji uzsver, ka metoksetamīns, atšķirībā no ketamīna, ir urīnpūslim draudzīgs un, ilgstoši lietojot, nerada tā bojājumus vai veiktspējas samazināšanos. Tomēr tā kā metoksetamīns ir ļoti jauna viela, tās ilgstošas lietošanas sekas vēl ir neapzinātas.

Metoksetamīna pulveris
## Atsauces

## Ārējās saites

* *Erowid* informācija (angliski)
# Calea ternifolia[labot | labot pirmkodu]

| Calea ternifolia *Calea ternifolia* |
| --- |
|  |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Asteru rinda (*Asterales*) |
| Dzimta | Asteru dzimta (*Asteraceae*) |
| Ģints | *Calea* |
| Suga | *C. ternifolia* |
|  |
|  **Calea ternifolia Vikikrātuvē** |

Calea ternifolia (zināms arī kā Calea zacatechichi un **sapņu zāle**) ir asteru dzimtas ārstniecības augs, ko izmanto sapņu stimulēšanai un apzinātās sapņošanas ierosināšanai. Tā dabiskās izplatības areāls ir no Meksikas dienvidiem līdz Kostarikas ziemeļiem. Augs pārsvarā vairojas veģetatīvi. Vairošanās ar sēklām arī ir iespējama, tomēr nav tik efektīva. Aug vairākus gadus, veidojot līdz 2 metriem augstu krūmu. Ziedi ir balti, veido mazus ķekarus.

## Psihotropās īpašības

### Lietošana

*Calea ternifolia* izmanto Meksikas Oahakas štata čontalu tautas dziednieki nākotnes pareģošanai sapņu stāvoklī. Tāpat arī čontalu tautas medicīnā to izmanto kā ārstniecības augu gremošanas orgānu sistēmas darbības uzlabošanai.

*Calea ternifolia* Rietumu pasaulē ir sākts izmantot salīdzinoši nesen. Tas galvenokārt tiek uzņemts smēķējot, tējas, kapsulu vai tinktūras veidā. Devas parasti ir salīdzinoši lielas, pārsniedzot vairākus gramus. Auga psihoaktīvā viela vēl nav atklāta.

### Iedarbība

*Calea ternifolia* galvenā iedarbība notiek miega stāvoklī. Pēc auga lietošanas pastiprinās sapņu attēlojumi un būtiski palielinās arī spēja nokļūt apzinātās sapņošanas stāvoklī. Sapņi kļūst daudz īstāki un detalizētāki. *Calea ternifolia* pastiprina arī atmiņas nepārtrauktības stāvokli miega laikā, līdz ar to sapņu epizožu garums palielinās un to sižets kļūst konsekventāks un sarežģītāks.

*Calea ternifolia* galvenokārt lieto kā sapņu stimulators, tā iedarbība nomoda stāvoklī ir daudz mazāka. Pēc auga uzņemšanas dažkārt var just atslābuma sajūtu, kas līdzinās efektam no ļoti nelielas marihuānas devas uzņemšanas. Tāpat var pastiprināties sensoriskās sajūtas.

## Legalitāte

Auga lietošana gandrīz visās pasaules valstīs ir legāla, tai skaitā visā Eiropas Savienībā, izņemot Poliju, kur to aizliedza 2009. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* «Augam veltīta mājaslapa» (angliski). Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 10. septembrī. Skatīts: 2017. gada 16. septembrī.
* «*Erowid.com* informācija» (angliski).
# Adamantāns

| Adamantāns |
| --- |
|  Adamantāna struktūrformula un molekulas modelis  Pulverveida adamantāns |
| Citi nosaukumi |
triciklo[3.3.1.13,7]dekāns |
| CAS numurs |
281-23-2 |
| Ķīmiskā formula |
C10H16 |
| Molmasa |
136,23 g/mol |
| Blīvums |
1070 kg/m3 |
| Kušanas temperatūra |
269 °C |

**Adamantāns** (C10H16) ir piesātināts triciklisks ogļūdeņradis — triciklodekāns. Tā molekula sastāv no trim "krēsla" konformācijā esošiem cikloheksāna gredzeniem, kas veido telpisku figūru, ko var uzskatīt par dimanta kristālrežģa sīku fragmentu. No tā cēlies arī vielas nosaukums (grieķu: *αδάμας*, *adamas* — ‘neievainojamais’ jeb ‘dimants’). Adamantāna molekulas oglekļa karkass ir vienlaicīgi stingrs un bez saspriegtām saitēm, jo ķīmisko saišu leņķi adamantāna molekulā atbilst *sp3* hibridizētā oglekļa atoma saišu tetraedriskajiem leņķiem.

Ķīmiski tīrs adamantāns ir bezkrāsaina kristāliska viela (oktaedriski kristāli) ar kampara smaržu. Ūdenī adamantāns praktiski nešķīst, bet labi šķīst nepolāros organiskos šķīdinātājos. To var pārdestilēt ar ūdens tvaiku. Lai arī adamantāna kušanas temperatūra ir ogļūdeņražiem neraksturīgi augsta, tas jau istabas temperatūrā lēnām sublimējas.

## Vēsture

Mērveina esteris
Pirmo reizi uz dimantveidīgas struktūras ogļūdeņraža iespējamo eksistenci norādīja Dekers (*Decker H.*) Insbrukas dabaszinātnieku kongresā 1924. gadā un pat izteica izbrīnu, ka šāds ogļūdeņradis nav vēl sintezēts. Tajā pašā gadā vācu ķīmiķis Hanss Mērveins neveiksmīgi mēģināja to sintezēt laboratorijā. Viņš mēģināja iegūt adamantānu formaldehīda reakcijā ar malonskābes esteri piperidīna klātienē, tomēr tā vietā ieguva biciklisku savienojumu, ko vēlāk nosauca par "Mērveina esteri".

1933. gadā čehu ķīmiķi S. Landa un V. Mahāčeks no naftas izdalīja dažus miligramus adamantāna, ko identificēja pēc anomāli augstās kušanas temperatūras.

Adamantāna sintēzi pirmais veica horvātu izcelsmes ķīmiķis Vladimirs Prelogs 1941. gadā. Viņš to ieguva no Mērveina estera piecās stadijās, turklāt sintēzes iznākums bija mazāks par 1%. Vēlāk Šteters ieteica citu sintēzes shēmu ar iznākumu 6,5%.

1957. gadā ķīmiķi Šleijers un Donaldsons izstrādāja efektīvu metodi adamantāna lielu daudzumu iegūšanai un no tā laika adamantāns kļuva pieejams savienojums, kas stimulēja adamantāna un tā atvasinājumu īpašību izpēti.

Adamantāna atklāšana aizsāka organisko poliedrānu (daudzskaldņu veida molekulu) ķīmijas attīstību.

## Izmantošana

Adamantāna atvasinājumus (amantadīnu, remantadīnu, tromantadīnu) lieto medicīnā kā pretvīrusu preparātus. Pamatojoties uz adamantānu, izstrādāti dažādi polimēri un termoizturīgas smērvielas.

## Literatūra

* Ojārs Neilands. Organiskā ķīmija. R:, Zvaigzne, 1977, 147. lpp.

## Atsauces
# Kodolreakcija[labot | labot pirmkodu]

Litija-6 (63Li) kodolreakcija ar deitēriju (21H), starpposmā veidojot nestabilu berilija kodolu (84Be), kas nekavējoties sabrūk divos hēlija-4 (42He) kodolos jeb alfa daliņās. Protoni apzīmēti ar sarkanām sfērām, bet neitroni ar zilām.
**Kodolreakcija** ir process, kurā no viena veida atomiem rodas cita veida atomi.
To, kāda ķīmiskā elementa atomi radušies kodolreakcijā, nosaka protonu skaits atoma kodolā, bet to, kāds elementa izotops radies, nosaka neitronu skaits atoma kodolā.

## Izmantošana

Cilvēki izmanto kodolreakcijas elektroenerģijas ieguvei, tās notiek kodolreaktoros, speciāli radītos apstākļos, kas neapdraud cilvēku un vides stāvokli. Kodolreakcijas lieto arī radioaktīvo izotopu ieguvei. Kodolreakcijas ir arī kodolieroču darbības pamatā.

## Skatīt arī

* Kodolenerģija
* Atoms
* Protons
* Neitrons
# Persijs Viljamss Bridžmens

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Persijs Viljamss Bridžmens *Percy Williams Bridgman* |
| --- |
|  |
| 1946. gadā |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1882. gada 21. aprīlī Keimbridža, Masačūsetsa,  ASV |
| Miris | 1961. gada 20. augustā (79 gadi) Rendolfa, Ņūhempšīra,  ASV (pašnāvība) |
| Pilsonība |  ASV |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | fizika |
| Darba vietas | Hārvarda Universitāte |
| Alma mater | Hārvarda Universitāte |
| Sasniegumi, atklājumi | augstspiediena fizika |
| Apbalvojumi | 1946. gada Nobela prēmija fizikā |

 |

**Persijs Viljamss Bridžmens** (angļu: *Percy Williams Bridgman*, dzimis 1882. gada 21. aprīlī, miris 1961. gada 20. augustā) bija amerikāņu fiziķis. 1946. gadā ieguva Nobela prēmiju fizikā par aparatūru ļoti augstu spiedienu radīšanai, un par atklājumiem augstu spiedienu fizikas jomā.

Bridžmens sarakstījis arī nozīmīgus darbus par zinātnisko metodi un zinātnes filozofiju.

Mūža nogalē Bridžmens cieta no vēža. 1961. gadā 79 gadu vecumā viņš izdarīja pašnāvību nošaujoties.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Persijs Viljamss Bridžmens.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Persija Viljamsa Bridžmena biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)

| Apbalvojumi |
| --- |
| Priekštecis:  **Volfgangs Pauli**  |  **Nobela prēmija fizikā**  1946 | Pēctecis:  **Edvards Epltons**  |
# L[labot | labot pirmkodu]

Burts "L".
**L** ir latīņu alfabēta divpadsmitais burts.

Burts "L" latviešu zīmju valodā.
## Vēsture

Burta L rakstība radusies no gana zižļa simbola ēģiptiešu hieroglifos. Apmēram 1700. gadā p.m.ē feniķiešu alfabētā parādījās burta *lamedh* līniju zīmējums. No tā radās grieķu burts "lambda" (λάμ(β)δα). Etruski, 8. gadsimtā p.m.ē. pārņemot grieķu alfabētu, saglabāja burta "lambda" rakstību, kas pārgāja uz latīņu alfabētu.

| Ēģiptiešu hieroglifs | Feniķiešu *lamedh* | Grieķu lambda | Etrusku  | Romiešu  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|

|  |
| --- |
|  |

 |

 |  |  |  |  |
# Darbības vārda kārta

| Piemēri |
| --- |
|
Teikumā darbības vārds ir iezīmēts treknrakstā.
* **Darbības vārds darāmajā kārtā**:

Jānis **mācās**.* **Darbības vārds ciešamajā kārtā**:

Tētis **tiek slavēts**. |

**Kārta** ir darbības vārda gramatiskā kategorija. Tā izsaka sakaru starp darbības darītāju, darbību un darbības objektu. Latviešu valodā tiek izšķirtas divas darbības vārdu kārtas — darāmā (aktīvs) un ciešamā kārta (pasīvs) —, tomēr dažkārt tiek izdalīta vēl trešā kārta (vidējā jeb atgriezeniskā kārta), kurai tiek pieskaitīti atgriezeniskie darbības vārdi.

Darāmā kārta tiek lietota, ja teikumā tiek minēts darbības darītājs, ciešamo kārtu izmanto, ja teikumā netiek minēts darbības darītājs, taču ir minēts darbības uztvērējs. Ciešamā kārta tiek veidota no kāda no palīgdarbības vārdiem (tikt, tapt, kļūt, būt) un lokāmo pagātnes ciešamās kārtas divdabja (izskaņa *-ts*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* AIlab ieraksts
* Letonikas ieraksts par ciešamo kārtu
# Gugols

**Gugols** ir skaitlis — 1 ar 100 nullēm jeb 10100, jeb 10 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000. Šim skaitlim nosaukumu piešķīra matemātiķis Edvards Kāzners. Viņš lūdza padomu savam deviņus gadus vecajam krustdēlam, kas 1938. gadā ieteica to nosaukt par gugolu (angļu: *googol*). Par godu gugolam nosaukta interneta meklētājprogramma *Google*.

## Etimoloģija

Vārdam ir līdzība ar Aškenāzi ebreju tradicionālā saldā ēdiena gogel-mogela (jidišā: גאָגל-מאָגל, poļu: *Kogel-mogel*, angļu: *Gogle Mogle*) nosaukumu.
# Urāns (dievs)

*Urāna kastrēšana*: Džordžo Vazāri and Kristofano Džerardi freska, 1560. gads. (*Palazzo Vecchio*, Florence)
**Urāns** (grieķu: *Οὐρανός*) ir debesis personificējoša dievība grieķu mitoloģijā, Gajas vīrs, viena no pirmatnējām dievībām. Dievu tēvs, pirmais, kas valdījis pār visu pasauli.

"Teogonijā" stāstīts, ka Urānu dzemdējusi Gaja, Cicerons darbā *De natura deorum* apgalvo, ka Urāns cēlies no Ētera un Hēmeras, savukārt orfisma himnas pauž, ka Urāns radies no Niktes. Hēsiods vēsta, ka no Urāna un Gajas savienības radušies kalni, jūra, nimfas, Ponta, titāni, kiklopi, hekatonheiri. Urāna bērni bija drausmīga izskata, tāpēc viņš tos ienīda un paslēpa Gajas miesās, no kā Gaja ļoti cieta un lūdza savu jaunāko dēlu Kronu izkastrēt Urānu. No asins lāsēm, kas nokrita uz zemes, radās giganti, erīnijas, nimfas melijas un dieviete Afrodīte. Urāns vairs nespēja radīt pēcnācējus, un varu pārņēma viņa dēls Krons.

## Skatīt arī

* Urāns (planēta)
* Sengrieķu mitoloģija

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Urāns.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* *Theoi Greek Mythology* raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)