# Japāņu valodas romanizācija[labot | labot pirmkodu]

**Japāņu rakstībaKanji 漢字Kana 仮名 Hiragana 平仮名
* Katakana 片仮名
* Hentaigana 変体仮名
* Man'yōgana 万葉仮名

*Pielietošana*

* Furigana 振り仮名
* Okurigana 送り仮名

**Rōmaji ローマ字Japāņu valodas romanizācija** (japāniski saukta par **rōmaji** (japāņu: ローマ字, rōmaji)  - latviski izrunā kā "*rōmadži*" un kas nozīmē "latīņu burti") ir latīņu alfabēta lietošana, lai rakstītu japāņu valodā, kas parasti tiek rakstīta logogrāfiskās rakstu zīmēs, no ķīniešu valodas aizgūtās zīmēs (kanji) un sillabiskos skriptos (kana). Tas tiek darīts jebkurā kontekstā, kur japāņu tekstam ir jābūt saprotamam cilvēkiem, kas nezin japāņu valodu, piemēram, ielu nosaukumos, pasēs, vārdnīcās un mācību grāmatās tiem, kas mācās japāņu valodu. Vārds "rōmaji" dažkārt tiek nepareizi transliterēts kā *roma**n**ji* vai *rōma**n**ji* ("n" pirms "j").

Ir vairākas romanizācijas sistēmas; trīs galvenās ir Hepburn romanizācija, Kunrei-shiki Rōmaji, (ISO 3602), Nihon-shiki Rōmaji (ISO 3602 Strict). Hepburn romanizācijas varianti ir visplašāk lietotie.

Visi japāņi, kas ir apmeklējuši pamatskolu (kopš Otrā Pasaules Kara), ir mācīti lasīt un rakstīt romanizētā japāņu valodā. Romanizācija ir visizplatītākais veids japāņu valodas ievadei teksta apstrādes programmās un datoros, tādēļ gandrīz visi japāņi ir spējīgi rakstīt un lasīt, izmantojot rōmaji. Galvenokārt rōmaji pielieto datoros un citās elektroniskās ierīcēs, kas kaut kādu iemeslu dēļ neatbalsta japāņu rakstu zīmju attēlošanu vai ievadi, mācību materiālos ārzemniekiem vai akadēmiskos rakstos angļu (vai kādā citā valodā) par ar Japānu saistītām tēmām (piemēram, lingvistiku vai literatūru).

## Latvijas Universitātes izmantotā transkripcija

Šī transkripcija tiek izmantota Latvijas Universitātes Humanitāro zinātņu fakultātes Āzijas studiju nodaļā.[*nepieciešama atsauce*] Šo sistēmu lieto, lai atveidotu japāņu valodas vārdus neakadēmiskos tekstos un japāņu personu vārdus, vietu nosaukumus un citus plaši lietojamus vārdus visos tekstos. Ja latviešu valodā jau ir plaši pielietots vārds attiecīgam objektam, tad lieto to (piemēram, raksta *Hokaido*, nevis *Hokkaidō*).

Šai transkripcijai nav oficiālā statusa un tā var ar laiku mainīties.

ひらがな — Latviešu pieraksts — カタカナ| Bāzes Kana *(tīras skaņas)* | Salikteņu skaņas |
| あ a ア | い i イ | う u ウ | え e エ | お o オ | *(ゃ ja ャ)* | *(ゅ ju ュ)* | *(ょ jo ョ)* |
| か ka カ | き ki キ | く ku ク | け ke ケ | こ ko コ | きゃ kja キャ | きゅ kju キュ | きょ kjo キョ |
| さ sa サ | し ši シ | す su ス | せ se セ | そ so ソ | しゃ ša シャ | しゅ šu シュ | しょ šo ショ |
| た ta タ | ち či チ | つ cu ツ | て te テ | と to ト | ちゃ ča チャ | ちゅ ču チュ | ちょ čo チョ |
| な na ナ | に ņi ニ | ぬ nu ヌ | ね ne ネ | の no ノ | にゃ ņa ニャ | にゅ ņu ニュ | にょ ņo ニョ |
| は ha ハ | ひ hi ヒ | ふ fu フ | へ he ヘ | ほ ho ホ | ひゃ hja ヒャ | ひゅ hju ヒュ | ひょ hjo ヒョ |
| ま ma マ | み mi ミ | む mu ム | め me メ | も mo モ | みゃ mja ミャ | みゅ mju ミュ | みょ mjo ミョ |
| や ja ヤ |   | ゆ ju ユ |   | よ jo ヨ |   |   |   |
| ら ra ラ | り ri リ | る ru ル | れ re レ | ろ ro ロ | りゃ rja リャ | りゅ rju リュ | りょ rjo リョ |
| わ wa ワ |   |   |   | を o ヲ |   |   |   |
|   |   |   |   | ん n ン |   |   |   |
| Balsīgie līdzskaņi | Balsīgo līdzskaņu salikteņi |
| が ga ガ | ぎ gi ギ | ぐ gu グ | げ ge ゲ | ご go ゴ | ぎゃ gja ギャ | ぎゅ gju ギュ | ぎょ gjo ギョ |
| ざ dza ザ | じ dži ジ | ず dzu ズ | ぜ dze ゼ | ぞ dzo ゾ | じゃ dža ジャ | じゅ džu ジュ | じょ džo ジョ |
| だ da ダ | (ぢ dži ヂ) | (づ dzu ヅ) | で de デ | ど do ド | ぢゃ dža ヂャ | ぢゅ džu ヂュ | ぢょ džo ヂョ |
| ば ba バ | び bi ビ | ぶ bu ブ | べ be ベ | ぼ bo ボ | びゃ bja ビャ | びゅ bju ビュ | びょ bjo ビョ |
| "P" sērija | "P" salikteņi |
| ぱ pa パ | ぴ pi ピ | ぷ pu プ | ぺ pe ペ | ぽ po ポ | ぴゃ pja ピャ | ぴゅ pju ピュ | ぴょ pjo ピョ |

* Garām skaņām izmanto garumzīmes: ああ = *ā*, いい = *ī*, うう = *ū*, えい/ええ = *ē*, おお/おう = *ō*, piemēram, おばあさん = *obāsan*, おじいさん = *odžīsan*, すうじ = *sūdži*, ほうりつ = *hōricu*.
* Atkārtotām skaņām izmanto attiecīgo burtu atkārtojumus, piemēram, かった = *katta*, さっか = *sakka*, はっぱ = *happa*, ざっし = *dzašši*, さんねん = *sannen*.
* ヴぃ skaņai izmanto *vi*, piemēram, ラトヴィア = *Ratovia* (Latvija).
* じ un ぢ skaņām ir vienāda izruna, bet atšķirīgs pieraksts, tādēļ latviešu valodā tās apzīmē vienādi ar *dži*.
* ず un づ skaņām ir ļoti līdzīga izruna, bet atšķirīgs pieraksts, latviešu valodā tās apzīmē vienādi ar *dzu*.
* わ japāņu valodā skan mīkstāk nekā *va* , tādēļ izmanto angļu *w*, transkribējot skaņu kā *wa*.
* Šajā transkripcijā izmanto latviešu valodā parasti nelietojamās *ō* un *w*.

## Hepberna romanizācija

Pa kreisi dota hiragana, pa vidu Hepberna romanizācija, pa labi katakana. Sarkanā krāsā norādītas vēsturiski lietotas zīmes.

ひらがな — Rōmaji — カタカナ| Bāzes Kana *(tīras skaņas)* | Salikteņu skaņas |
| あ a ア | い i イ | う u ウ | え e エ | お o オ | *(ゃ ya ャ)* | *(ゅ yu ュ)* | *(ょ yo ョ)* |
| か ka カ | き ki キ | く ku ク | け ke ケ | こ ko コ | きゃ kya キャ | きゅ kyu キュ | きょ kyo キョ |
| さ sa サ | し shi シ | す su ス | せ se セ | そ so ソ | しゃ sha シャ | しゅ shu シュ | しょ sho ショ |
| た ta タ | ち chi チ | つ tsu ツ | て te テ | と to ト | ちゃ cha チャ | ちゅ chu チュ | ちょ cho チョ |
| な na ナ | に ni ニ | ぬ nu ヌ | ね ne ネ | の no ノ | にゃ nya ニャ | にゅ nyu ニュ | にょ nyo ニョ |
| は ha ハ | ひ hi ヒ | ふ fu フ | へ he ヘ | ほ ho ホ | ひゃ hya ヒャ | ひゅ hyu ヒュ | ひょ hyo ヒョ |
| ま ma マ | み mi ミ | む mu ム | め me メ | も mo モ | みゃ mya ミャ | みゅ myu ミュ | みょ myo ミョ |
| や ya ヤ |   | ゆ yu ユ |   | よ yo ヨ |   |   |   |
| ら ra ラ | り ri リ | る ru ル | れ re レ | ろ ro ロ | りゃ rya リャ | りゅ ryu リュ | りょ ryo リョ |
| わ wa ワ | **ゐwiヰ** |   | **ゑweヱ** | **をwoヲ** |   |   |   |
|   |   |   |   | **んnン** |   |   |   |
| Balsīgie līdzskaņi | Balsīgo līdzskaņu salikteņi |
| が ga ガ | ぎ gi ギ | ぐ gu グ | げ ge ゲ | ご go ゴ | ぎゃ gya ギャ | ぎゅ gyu ギュ | ぎょ gyo ギョ |
| ざ za ザ | じ ji ジ | ず zu ズ | ぜ ze ゼ | ぞ zo ゾ | じゃ ja ジャ | じゅ ju ジュ | じょ jo ジョ |
| だ da ダ | **ぢjiヂ** | **づzuヅ** | で de デ | ど do ド | **ぢゃjaヂャ** | **ぢゅjuヂュ** | **ぢょjoヂョ** |
| ば ba バ | び bi ビ | ぶ bu ブ | べ be ベ | ぼ bo ボ | びゃ bya ビャ | びゅ byu ビュ | びょ byo ビョ |
| "P" sērija | "P" salikteņi |
| ぱ pa パ | ぴ pi ピ | ぷ pu プ | ぺ pe ペ | ぽ po ポ | ぴゃ pya ピャ | ぴゅ pyu ピュ | ぴょ pyo ピョ |