# Hiragana[labot | labot pirmkodu]

**Hiragana** (japāņu: 平仮名) ir japāņu zilbju alfabēts (katrs simbols nozīmē zilbi nevis skaņu), viens no japāņu rakstības veidiem līdz ar katakanu, kandži, arābu cipariem un romadzi (latīņu alfabēts). Hiragana alfabētā ir 46 simboli (kā arī daži novecojuši). Kopā hiragana un katakana sastāda kana sistēmu, kurā viena zīme izsaka vienu moru.

## Tabula

Zemāk dotajā tabulā hiragana dota pa kreisi, pa vidu dota Hepberna transkripcija. Sarkanā krāsā norādītas zīmes, ko mūsdienās praktiski vairs nelieto. Pēc tabulas dotas aptuvenas latviešu skaņu atbilsmes. Latviešu valodā viena un tā pati zilbe var tikt atveidota vairākos veidos, piemēram, "Hiro**si**ma" un "su**ši**".

ひらがな — Rōmaji — カタカナ| Bāzes Kana *(tīras skaņas)* | Salikteņu skaņas |
| あ a ア | い i イ | う u ウ | え e エ | お o オ | *(ゃ ya ャ)* | *(ゅ yu ュ)* | *(ょ yo ョ)* |
| か ka カ | き ki キ | く ku ク | け ke ケ | こ ko コ | きゃ kya キャ | きゅ kyu キュ | きょ kyo キョ |
| さ sa サ | し shi シ | す su ス | せ se セ | そ so ソ | しゃ sha シャ | しゅ shu シュ | しょ sho ショ |
| た ta タ | ち chi チ | つ tsu ツ | て te テ | と to ト | ちゃ cha チャ | ちゅ chu チュ | ちょ cho チョ |
| な na ナ | に ni ニ | ぬ nu ヌ | ね ne ネ | の no ノ | にゃ nya ニャ | にゅ nyu ニュ | にょ nyo ニョ |
| は ha ハ | ひ hi ヒ | ふ fu フ | へ he ヘ | ほ ho ホ | ひゃ hya ヒャ | ひゅ hyu ヒュ | ひょ hyo ヒョ |
| ま ma マ | み mi ミ | む mu ム | め me メ | も mo モ | みゃ mya ミャ | みゅ myu ミュ | みょ myo ミョ |
| や ya ヤ |   | ゆ yu ユ |   | よ yo ヨ |   |   |   |
| ら ra ラ | り ri リ | る ru ル | れ re レ | ろ ro ロ | りゃ rya リャ | りゅ ryu リュ | りょ ryo リョ |
| わ wa ワ | **ゐwiヰ** |   | **ゑweヱ** | **をwoヲ** |   |   |   |
|   |   |   |   | **んnン** |   |   |   |
| Balsīgie līdzskaņi | Balsīgo līdzskaņu salikteņi |
| が ga ガ | ぎ gi ギ | ぐ gu グ | げ ge ゲ | ご go ゴ | ぎゃ gya ギャ | ぎゅ gyu ギュ | ぎょ gyo ギョ |
| ざ za ザ | じ ji ジ | ず zu ズ | ぜ ze ゼ | ぞ zo ゾ | じゃ ja ジャ | じゅ ju ジュ | じょ jo ジョ |
| だ da ダ | **ぢjiヂ** | **づzuヅ** | で de デ | ど do ド | **ぢゃjaヂャ** | **ぢゅjuヂュ** | **ぢょjoヂョ** |
| ば ba バ | び bi ビ | ぶ bu ブ | べ be ベ | ぼ bo ボ | びゃ bya ビャ | びゅ byu ビュ | びょ byo ビョ |
| "P" sērija | "P" salikteņi |
| ぱ pa パ | ぴ pi ピ | ぷ pu プ | ぺ pe ペ | ぽ po ポ | ぴゃ pya ピャ | ぴゅ pyu ピュ | ぴょ pyo ピョ |

* *を* bieži vien izrunā gandrīz kā *o*.
* *や*, *ゆ* un *よ* latviski attiecīgi būtu *ja*, *ju* un *jo*; *に* parasti izrunā kā *ņi*, *ざ*, *ず*, *ぜ* un *ぞ* skaņa *z* ir apmēram pa vidu starp z un dz. Latviešu valodā šos parasti pieraksta kā *dz*.
* *し*, *ち* un *つ* varētu pierakstīt arī kā *ši*, *či* un *cu*. Attiecīgās kombinācijas (*しゃ*, *しゅ*, utt) arī attiecīgi.
* *ゐ* un *ゑ* mūsdienās vairs praktiski nelieto (tur, kur tie ir, tos izrunā gandrīz kā *i* un *e*, attiecīgi).
* *ん* ir vienīgais atsevišķais līdzskanis un var tikt izrunāts arī ļoti tuvu *m*. Tā izruna ir ļoti tuva latviešu valodas *n* burtam tādos vārdos kā "banga". Japāņu valodā vārdi nevar sākties ar *ん* vai *ン*.
* *じ* un *ず* var pierakstīt divos veidos, parasti lieto to, kas ir iegūts modificējot *し* un *す*. *じゃ*, *じゅ* un *じょ* arī ir iespējami divi varianti, tur arī parasti lieto to, kas ir iegūts modificējot *し*.
* Ar mazo *っ* var dubultot līdzskani (にっさん - nissan, にっぽん - nippon).
* Japāņu valodā neizšķir starp *R* un *L*, parasti pieraksta kā *R*, lai arī izrunāt to var tikpat labi kā *L*.
* Dažreiz *ha* izrunā, kā *wa* (lietojot kā saikli un atsevišķos vārdos) un *he* (kā saikli) - kā *e*.

## Atsauces un piezīmes