Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kandži

Ar kandži zīmēm vertikālajā pierakstā rakstīts vārds **kandži** ar furiganu (izrunu hiraganā) labajā pusē.
**Kandži** (japāņu: 漢字 (*kanji*), izrunā: /kaɲdʑi/, no 漢 (kan) — 'haņi' un 字 (dži) — 'rakstzīme') ir ķīniešu rakstzīmes, ko līdz ar hiragana un katakana zilbju rakstiem, arābu cipariem un romadzi (latīņu alfabēts) izmanto mūsdienu japāņu rakstībā.

## Vēsture

Sākotnēji ķīniešu rakstība Japānā ienāca uz spoguļiem, zobeniem, zīmogiem, monētām un citām tirdzniecības precēm. Agrākais zināmais gadījums ir Na karaļa zelta zīmogs, kuru Japānas (tolaik *va* (倭)) vēstniekam iedeva Imperators Guanvu-di (漢光武帝) 57. mūsu ēras gadā.
# Internet Movie Database[labot | labot pirmkodu]

| *Internet Movie Database* (IMDb) |
| --- |
|  |
| Pamatinformācija |
| Lapas veids | Tiešsaistes datubāze |
| Īpašnieks | Amazon.com |
| Izveidotāji | Kols Nīdhems |
| Darbību uzsāka | 1990. gada 17. oktobrī |
| Valodas | angļu |
| Komerciāla | Jā |
| Reģistrācija | Reģistrēšanās cilvēkiem ir ieteicama, lai varētu piedalīties diskusijās, pievienot komentārus, novērtēt |
| Reģistrētie lietotāji | 57 miljoni |
| Popularitāte | ▼ 49  |
| Mājaslapa | imdb.com |

**Interneta filmu datubāze** (angļu: I**nternet **M**ovie **D**ata**b**ase*, saīsināti **IMDb**) ir tiešsaistes datubāze ar informāciju par filmām, aktieriem, televīzijas šoviem un datorspēlēm. IMDb izveidoja datorprogrammētājs Kols Nīdhems. Darbība tika uzsākta 1990. gada 17. oktobrī. 1998. gadā IMDb nonāca Amazon.com īpašumā.

2014. gada decembrī, IMDb datubāzē bija iekļautas 3 109 500 filmas un televīzijas seriālu sērijas, kā arī 6 263 500 personības. IMDb ir 57 miljonu reģistrētu lietotāju un ir Alexa Top 50 populārāko interneta lapu sarakstā.

## Skatīt arī

* IMDb Top 250

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Internet Movie Database.

* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)

* Oficiālā mājaslapa (angliski)
# Zīlēšanas kaulu raksts[labot | labot pirmkodu]

| Zīlēšanas kaulu raksts |
| --- |
| Tips | logogrāfiska rakstība |
| Valodas | senķīniešu |
| Laika periods | Ķīnas bronzas laikmets |
| Raksta virziens | no augšas uz leju un kolonnas no labās uz kreiso |
| Atvasinātās sistēmas | Ķīniešu raksts |
|  Šanu dinastijas laika raksts |
|

**Zīlēšanas kaulu raksts** vai **dzjaguveņs** (vienkāršotā ķīniešu: 甲骨文, piņjiņs: *jiǎgǔwén* — 'čaulu un kaulu raksts') ir senākais no zināmajiem ķīniešu rakstības veidiem, faktiski tās priekštecis. Rakstība lietota 2. tūkstošgades p.m.ē. beigu daļā. Līdz šim ir atrasti ap 150 000 raksta paraugu, no kuriem lielākā daļa nāk no vēsturiskās Šanu dinastijas galvaspilsētas Iņsjui (殷墟, *Yīnxū*) netālu no Aņjanas Henaņas provincē.

## Atklāšana

Pirmos rakstu paraugus 1899. gadā senās galvaspilsētas izrakumos atklāja ķīniešu zinātnieki Liu E un Vans Ižuns. 1914. gadā uzraksti tika daļēji atšifrētu un pēc tajos atklātajiem valdnieku vārdiem kļuva iespējams noteikt rakstu vecumu.

Atrastie raksta paraugi apraksta piromantiskos pareģojumus (zīlēšana vai pareģošana, kas pamatojas uz uguns vai liesmas vērošanu) deviņiem Šanu dinastijas valdniekiem, sākot ar U Dinu, kura valdīšanas laiks bija ap 1250.—1200. gadiem p.m.ē. Radioaktīvā oglekļa datēšana šos paraugus attiecināja uz 1254.–1197. gadiem p.m.ē. ±10 gadi.

## Terminoloģija

Atrastie uzrakstu paraugi veikti lielākoties uz bruņurupuču čaulām un citu dzīvnieku kauliem. Termins cēlies no amerikāņu misionāra Frenka Čelfenta (*Frank H. Chalfant*, 1862–1914) 1906. gadā izdotās grāmatas «Agrīnā Ķīnas rakstība» (*Early Chinese Writing*), no kurienes tas 1930. gados pārcēlies ķīniešu izdevumos. Līdz tam ķīniešu autori lietoja dažādus terminus, kas lielākoties bija balstīti uz atradumu vietu Jiņsjui un biežāk lietotais bija «Jiņsjui zīlēšanas teksti» (殷墟卜辭, *Yīnxū bǔcí*).

## Raksta struktūra

Raksta struktūra lielākoties piktogrāfiska. Laika gaitā naturālistiskos zīmju elementus pakāpeniski nomainīja stilizētāki ar taisnām līnijām, bet kompleksāki un sarežģītāki. Pašu rakstu saturs lielākoties nemainījās — tas iekļāva datumu, zīlnieka vārdu, jautājumu, atbildi un atzīmi par izpildīšanu.

Kopā uz zīlēšanas kauliem atrastas ap 5000 dažādas rakstu zīmes, no kurām ap 1500 var atrast saistību ar mūsdienu ķīniešu rakstzīmēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Zīlēšanas kaulu raksts.
# Handža[labot | labot pirmkodu]

Vārds "handža" korejiešu valodā augšpusē handža un apakšā hangila rakstībā
**Handža** ir korejiešu valodas rakstībā izmantoto ķīnzīmju (hieroglifu) nosaukums, ko izrunā korejiešu valodā un raksta tradicionālajā ķīniešu rakstībā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Handža.
# Tradicionālā ķīniešu rakstība[labot | labot pirmkodu]

"Haņu zīme" (*hànzì*) ar tradicionālajām rakstzīmēm
**Tradicionālās ķīniešu rakstzīmes** (vienkāršotā ķīniešu: 繁体字, tradicionālā ķīniešu: 繁體字, piņjiņs: *fántǐzì*) ir vēsturiskā un līdz mūsdienām saglabātā ķīniešu rakstības forma, kuru galvenokārt izmanto Taivānā, Honkongā un Makao. Šīs rakstzīmes tiek lietotas arī daudzās ķīniešu diasporas kopienās visā pasaulē.

Atšķirībā no vienkāršotajām rakstzīmēm, kuras Ķīnas Tautas Republika ieviesa 20. gadsimta vidū, lai veicinātu rakstpratības uzlabošanu, tradicionālās rakstzīmes saglabā vairāk grafisko detaļu un sarežģītāku struktūru, kāda tā attīstījusies vēsturiski.

Lai gan tās var būt grūtāk apgūstamas rakstības sarežģītības dēļ, daudzi tās uzskata par estētiski pievilcīgākām un piemērotākām klasiskās literatūras, kaligrāfijas un kultūras mantojuma nodošanai. Tradicionālās rakstzīmes joprojām tiek mācītas skolās Taivānā un tiek izmantotas oficiālajā saziņā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tradicionālā ķīniešu rakstība.