Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mars-6

*Mars-6*
Mars-6 (Krievu: Марс-6), zināms arī kā **3MP No.50P**, bija padomju kosmosa kuģis Marsa izpētei. Tas sastāvēja no nolaižamā aparāta un orbitālā moduļa.

## Kuģa uzbūve

Mars-6 nolaižamajā aparātā atradās termometrs un barometrs atmosfēras izpētei, akselerometru un altimetru nolaišanās procedūrai, kā arī vairākus instrumentus virsmas izpētei, t.s. masas spektrometru.
Orbitālais modulis saturēja magnetometru, kosmiskā starojuma un mikrometeroīdu detektorus.

## Misijas gaita

"Mars-6" startēja 1973. gada 5. augustā un uzreiz pēc starta tika ievadīts orbītā uz Marsu. Planētu aparāts sasniedza 1974. gada 12. martā un orbitālais modulis pārlidoja Marsu, tuvakājā punktā atrodoties 1600 kilometrus virs planētas virsmas, un iegāja heliocentriskā orbītā. Nolaižamais aparāts tika atdalīts pirms Marsa pārlidojuma (brīdī, kad aparāts atradās 48000 kilometrus no Marsa).
Lai neatkārtotos iepriekšējās (Mars-3) kļūmes, nolaižamais aparāts visus datus, kurus tas ieguva nosēšanās laikā uzreiz retranslēja orbitālajam modulim. Diemžēl sakari ar nolaižamo aparātu tika pazaudēti uzreiz pēc nosēšanās - iespējams, ka modulis tika sabojāts tieši nosēšanās brīdī. Nosēšanās laikā, nolaižamais modulis veica 224 sekundes garu radiopārraidi, pārraidot informāciju par Marsa atmosfēras uzbūvi, sastāvu un temperatūru. Datorprocesora kļūmes dēļ liela daļa no ierakstītās informācijas tika izkropļota un ievērojama daļa iegūtās informācijas tika zaudēti, tomēr tieši "Mars-6" nolaižamā aparāta iegūtie dati ļāva izveidot pašus pirmos Marsa atmosfēras modeļus.

## Vēlākā izpēte

2014. gadā astronautikas entuziasti Vitālija Jegorova vadībā vizuāli pārskatīja un analizēja augstas izšķirtspējas attēlus no piedāvātās nolaišanās moduļa nolaišanās zonas, kas tika uzņemti no Mars Reconnaissance Orbiter (MRO) pavadoņa.

2018. gadā Krievijas pētnieki atklāja iespējamo vietu, kur avarēja nolaišanās iekārta. Modelēšana parādīja, ka Marsam-6 bija jāatstāj krāteris, kura diametrs ir aptuveni četri metri, krītot uz cietas zemes, un aptuveni piecu metru diametrs, krītot mīkstākā zemē. Pēc trieciena stacija varētu atlēkt līdz pat 99 metriem. Pētnieki atrada tieši šādu krāteri Eritrejas jūras zemajā daļā planētas dienvidu puslodē.

## Atsauces
# 1764. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 17. gadsimts
* **18. gadsimts 19. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1750 – 1759
* **1760 – 1769 1770 – 1779
 |
| **Gadi:** | * 1761
* 1762
* 1763
* **1764 1765
* 1766
* 1767
 |

1764. gada citi notikumi|
Latvija |

1764. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 1764 *MDCCLXIV* |
| Ab urbe condita | 2517 |
| Armēņu kalendārs | 1213 ԹՎ ՌՄԺԳ |
| Asīriešu kalendārs | 6514 |
| Bahāju kalendārs | −80 — −79 |
| Bengāliešu kalendārs | 1171 |
| Berberu kalendārs | 2714 |
| Budistu kalendārs | 2308 |
| Birmiešu kalendārs | 1126 |
| Bizantiešu kalendārs | 7272—7273 |
| Ķīniešu kalendārs | 癸未年 (Ūdens kaza) 4460 vai 4400     *— līdz —* 甲申年 (Koka pērtiķis) 4461 vai 4401 |
| Koptu kalendārs | 1480—1481 |
| Etiopu kalendārs | 1756—1757 |
| Ebreju kalendārs | 5524—5525 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1820—1821 |
|  - *Shaka Samvat* | 1686—1687 |
|  - *Kali Juga* | 4865—4866 |
| Holocēna kalendārs | 11764 |
| Igbo kalendārs | 764—765 |
| Irānas kalendārs | 1142—1143 |
| Islāma kalendārs | 1177—1178 |
| Jūlija kalendārs | Gregora kalendārs mīnus 11 dienas |
| Korejas kalendārs | 4097 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**1764**. (MDCCLXIV) bija garais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi

## Dzimuši

* 1. jūlijs — Johans Frīdrihs fon Reke, vācbaltiešu valsts ierēdnis, vēsturnieks, kolekcionārs (miris 1846. gadā)

## Miruši

* 30. marts — Pjetro Lokatelli (*Pietro Locatelli*), itāļu vijolnieks un baroka komponists (dzimis 1695. gadā)
* 16. jūlijs — (j.s., pēc v.s. 5. jūlijā) — Ivans VI (*Иван VI*), Krievijas imperators (dzimis 1740. gadā)
* 12. septembris — Žans Filips Ramo (*Jean-Philippe Rameau*), franču komponists (dzimis 1683. gadā)
* 26. oktobris — Viljams Hogārts (*William Hogarth*), angļu gleznotājs un grafiķis (dzimis 1697. gadā)
* 20. novembris — Kristiāns Goldbahs (*Christian Goldbach*), vācu matemātiķis (dzimis 1690. gadā)
# Rietumāfrika

Rietumāfrika
  Daļa no Magribas
**Rietumāfrika** ir Āfrikas kontinenta daļa, kas atrodas uz dienvidiem no centrālās Sahāras un no rietumiem un dienvidiem to apskalo Atlantijas okeāns. Austrumos tās dabiskā robeža ir Kamerūnas kalni.

Rietumāfriku sadala pretrunas starp franciski un angliski runājošajām valstīm, ko veido ne tikai valodas barjera, bet arī atšķirīga mentalitāte un pasaules uzskati. Bijušo koloniju saites ar bijušajām metropolēm bieži vien ir ciešākas nekā ar kaimiņvalstīm. Rietumāfrikas valstu Ekonomikas kopiena (ECOWAS) kalpo reģiona integrācijai un cenšas panākt mieru dažādos karstajos punktos: Sjerraleonē, Libērijā, Kotdivuārā.

## Rietumāfrikas valstis

Rietumāfrikā pavisam atrodas 16 valstis:

|  |  |
| --- | --- |
| * Benina
* Burkinafaso
* Gambija
* Gana
* Gvineja
* Gvineja-Bisava
* Kaboverde
* Kotdivuāra
 | * Libērija
* Mali
* Mauritānija
* Nigēra
* Nigērija
* Senegāla
* Sjerraleone
* Togo
 |
# Analītiska valoda

**Analītiska valoda** ir tāda, kurā dažādas gramatiskās attieksmes izsaka ar vārdu kārtības izmainīšanu vai citu vārdu pievienošanu, nevis vārdu locīšanu. Analītiskas valodas jēdziens ir saistīts ar jēdzienu **izolējoša valoda**, kurās morfēmu/vārdu attiecība ir tuvu 1:1, kas dzīvē izpaužas kā viena zilbe uz vienu vārdu.

Vidusmēra latviešu valodas vārdos mēdz būt daudz morfēmu uz vienu vārdu, piemēram, vārdā "piemineklis" ir četras morfēmas, priedēklis *pie-*, sakne *min*, piedēklis *ekl* un 2. deklinācijas galotne *-is*. Tādējādi latviešu valoda ir sintētiska – vārdi tiek darināti no vairākām morfēmām un gramatiskās attieksmes izsaka, vārdus lokot.

## Piemēri

Indoeiropiešu valodas parasti ir lielākā vai mazākā mērā sintētiskas. Angļu valoda ir izņēmums, senangļu valoda bija sintētiska, taču mūsdienu angļu valoda ir zaudējusi savu sintētiskumu un kļuvusi analītiska. Vairāki autori norāda uz līdzībām starp angļu valodu ar analītiskajām Austrumāzijas valodām, piemēram, ķīniešu un vjetnamiešu valodu.[*nepieciešama atsauce*]

## Analītiska pretstatā izolējošai

Valodas analītiskumu nosaka tas, vai tās vārdi tiek deklinēti un konjugēti, bet to, vai valoda ir izolējoša, nosaka tās vārdu garums. Šie jēdzieni ir atšķirīgi, taču tie pārklājas, jo analītiskas valodas lielākoties ir izolējošas.

## Atsauces
# Literārā valoda[labot | labot pirmkodu]

**Literārā valoda**, **standartvaloda**, **standarta valoda**, arī **rakstu valoda**, ir normēts valodas stils, kurš tipiski tiek lietots oficiālai (ne sadzīviskai) saziņai, tostarp rakstveidā. Dažādās valodās ir dažāda atšķirību pakāpe starp literāro valodu un sarunvalodu. Gadījumos, kad atšķirības ir ievērojamas, attiecīgajā valodā novēro diglosiju — vairākus valodas nozarojumus, nevis tikai stilu atšķirību.

Literāro valodu lieto oficiālās situācijās, kur to prasa saprotamība un pieklājība - piemēram, valsts pārvaldē, uzņēmējdarbībā, sarakstē starp personām, kas nav tuvu pazīstamas. Arī prozas un citu veidu daiļdarbu pamatteksts bieži top literārā valodā. Dažos kontekstos tiek lietoti senatnīgi literārās valodas paveidi – piemēram, baznīcas valoda (svētajos rakstos, liturģijās).

Vispārlietojamās literārās valodas normas apkopo zinātnieki un valodas praktiķi un apstiprina attiecīgas iestādes (ja valstī tādas ir). Laika gaitā normas tiek mainītas un papildinātas, kā arī skaidrotas. Lielu pārmaiņu piemērs ir pareizrakstības reforma.

## Skatīt arī

* Klasiskā valoda
* Valsts valoda
* Liturģiskā valoda
* Sarunvaloda

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Literārā valoda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Nacionālās aizsardzības universitāte (ASV)[labot | labot pirmkodu]

*NDU* emblēma
**Nacionālās aizsardzības universitāte** (angļu: *National Defense University*, *NDU*) ir ASV Aizsardzības departamenta finansēta augstākās izglītības iestāde, kas nodrošina līderu profesionālo izaugsmi nacionālās drošības jomā. Atrodas Vašingtonā, netālu no Baltā nama un ASV Kongresa.

Kopš 1985. gada universitātē tiek apmācīti arī ārvalstu studenti. Vairāk nekā 100 valstu pārstāvji ir piedalījušies dažādos kursos un mācību programmās. Šodien universitāte ir elitāra militārā augstākās izglītības iestāde. Lielākā daļa ASV bruņoto spēku ģenerāļu ir šīs universitātes absolventi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Nacionālās aizsardzības universitāte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# 19. aprīļa revolūcija (Koreja)

Protestētāji
**19. aprīļa revolūcija** (korejiešu: 4.19 혁명) bija protestu vilnis Dienvidkorejā, kas notika 1960. gada aprīlī. Tā izraisīja prezidenta I Sinmana autoritārā režīma krišanu.

## Vēsture

Revolūcijas pamatā bija augošā sabiedrības neapmierinātība ar I Sinmana autoritāro pārvaldi un vēlēšanu manipulācijām. Lielākā daļa tautas bija neapmierināta ar viņa ilgstošo varas monopolu, represīvajām metodēm un īpaši ar 1960. gada marta prezidenta vēlēšanu rezultātu viltošanu. Vēlēšanās Sinmans uzvarēja, bet tautas vidū bija izplatīta pārliecība, ka balsu skaitīšana bija falsificēta, kas izraisīja plašus protestus, kurus valdība sākotnēji mēģināja apspiest ar spēku. Tomēr vardarbīgā reakcija no režīma puses, īpaši incidenti, kuros tika nogalināti studenti, izraisīja vēl lielāku sašutumu sabiedrībā.

Protesti sākās jau martā, kad studenti iznāca ielās, lai izteiktu savu neapmierinātību. Lūzuma punkts notika 1960. gada 19. aprīlī, kad policija atklāja uguni uz studentiem Seulā, nogalinot vairākus protestētājus. Sabiedrība, tostarp studenti, skolotāji, intelektuāļi un pat daži valdības locekļi, sāka izvirzīt prasības pēc prezidenta atkāpšanās un politiskās atbildības. Pieaugot spiedienam, I Sinmans sākotnēji mēģināja apspiest protestus, bet, kad situācija kļuva nekontrolējama, viņš bija spiests atkāpties no amata 1960. gada 26. aprīlī.

## Sekas

Pēc I Sinmana atkāpšanās tika izveidota jauna valdība. Viceprezidents Li Kīpoongs, kurš arī bija iesaistīts vēlēšanu viltošanā, atkāpās un gāja bojā kopā ar visu ģimeni, kad viņus nošāva dēls, kas pēc tam veica pašnāvību. Šī situācija radīja politisku vakuumu, un 1960. gada augustā tika izveidota Otrā Korejas Republika, kuru vadīja Juns Bosons (*Yun Posun*). Valsts pārgāja no prezidentālas uz parlamentāru sistēmu.

Otrā Korejas Republika īstenoja reformas, lai padarītu valdību demokrātiskāku. Tā mēģināja ierobežot prezidenta pilnvaras un piešķīra lielāku varu parlamentam. Tika pieņemti likumi, kas mazināja valdības kontroli pār medijiem, stiprināja pilsoņu tiesības un veicināja lielāku politisko brīvību. Tomēr vājā demokrātiskā valdība bija īslaicīga. 1961. gada 16. maijā ģenerālis Paks Čonhi veica militāro apvērsumu, gāžot Otrās Republikas valdību un izveidojot militāru pārvaldi. Paks Čonhi nostiprināja autoritāru režīmu, kas ilga līdz viņa slepkavībai 1979. gadā. Viņa valdīšanas laikā tika veiktas plašas ekonomiskās reformas, kas vēlāk veicināja Dienvidkorejas straujo ekonomisko izaugsmi, taču demokrātiskās tiesības tika ierobežotas.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: 19. aprīļa revolūcija.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Universal Pictures

| Universal Pictures |
| --- |
|  |
| Tips |
NBC Universal apakšuzņēmums |
| Darbības joma |
Kino |
| Dibināts |
1912. gada 8. jūnijā (kā Universal Film and Manufacturing Company) |
| Dibinātājs |
Carl Laemmle Pat Powers Mark Dintenfass William Swanson David Horsley Charles Baumann Adam Kessel Jules Brulatour |
| Galvenais birojs |
Universal City, California |
| Vietu skaits | Universal Studios Orlando, Florida Universal Studios Hollywood, California Universal Studios Japan Universal Studios Singapore |
| Darbības zona |
Pasaule |
| Galvenās personas |
Ronalds Meijers (prezidents un COO) |
| Produkti |
Mākslas filmas |
| Ieņēmumi |
US$ 4,239 miljardi (2011) |
| Pamatdarbības ienākumi |
US$ 27 miljoni (2011) |
| Īpašnieks(-i) | * Neatkarīgs (1912–1952)
* Decca Records (1952–1962)
* MCA (1962–1996)
* Universal Studios, Inc. (1996–2000)
* Vivendi Universal (2000–2004)
* NBCUniversal (2004–pašlaik)
 |
| Mātes uzņēmums |
NBCUniversal (Comcast) |
| Meitas uzņēmumi |
Universal Animation Studios Focus Features Illumination |
| Tīmekļa vietne | www.universalstudios.com |

**Universal Pictures** vai **Universal Studios** ir amerikāņu kinokompānija, kas ietilpst NBC Universal sastāvā. Kinokompānija atrodas Holivudā, Kalifornijas štatā. Kinokompānija tika dibināta 1912. gadā un tās dibinātājs bija Karls Lempe.

## Ārējās saites

* Kinostudijas oficiālā tīmekļa vietne
# 2022. gada Kannu kinofestivāls[labot | labot pirmkodu]

Kinofestivāla plakāts
**75. ikgadējais Kannu kinofestivāls** ir kinofestivāls, kas norisinājās 2022. gadā no 17. līdz 28. maijam Kannās, Francijā. Festivālā sveica aktieri Tomu Krūzu, kura filmas "Top Gun: Maveriks" pirmizrāde notika festivālā un par kuru aktierim piešķīra Goda Zelta palmas zara balvu. Kinofestivāla oficiālā plakāts veidots iedvesmojoties no filmas "Trūmena šovs" (1998).

Galveno kinofestivāla balvu, Zelta palmas zaru ieguva Rūbena Ēstlunda satīriskā melnā humora kinokomēdija "Skumju trīsstūris". *Grand Prix* balvu saņēma Lukasa Donta filma "Tuvu" un Klēras Denī filma "Zvaigznes pusdienlaikā". Par labāko režisoru kļuva Paks Čhanuks par filmu "Lēmums aiziet".

## Konkursa filmas

Sekojošās filmas sacentās par Zelta palmas zaru.

| Filmas nosaukums | Valsts | Režisors |
| --- | --- | --- |
| "Armagedona laiks" (*Armageddon Time*) | ASV | Džeimss Grejs |
| "Sazvērestība Kairā" (صبي من الجنة) | Zviedrija, Somija | Tariks Salēhs |
| "Brokeris" (*브로커*) | Dienvidkoreja | Hirokazu Kore-eda |
| *Frère et Sœur* | Francija | Arno Deplešē |
| "Tuvu" (*Close*) | Beļģija, Nīderlande, Francija | Lukass Donts |
| "Nākotnes noziegumi" (*Crimes of the Future*) | Kanāda, Grieķija | Deivids Kronenbergs |
| "Lēmums aiziet" (*헤어질 결심*) | Dienvidkoreja | Paks Čhanuks |
| "Astoņi kalni" (*Le otto montagne*) | Itālija, Beļģija | Fēlikss van Greningens, Šarlote Vandermērša |
| *Io* | Polija, Itālija | Ježijs Skolimovskis |
| *Les Amandiers* | Francija | Valērija Bruni Tedeski |
| "Svētais zirneklis" (عنکبوت مقدس) | Dānija, Zviedrija, Francija, Vācija | Alī Abāsī |
| *Barādarān-e Leilā* | Irāna | Saēds Rustaji |
| *Un petit frère* | Francija | Leonora Serailjē |
| "Nostalģija" (*Nostalgia*) | Itālija | Mario Martone |
| "Kluso salu fikcija" (*Pacifiction – Tourment sur les îles*) | Spānija, Portugāle, Francija, Vācija | Alberts Serra |
| "MRT" (*R.M.N.*) | Rumānija | Kristians Mundžiu |
| *Showing Up* | ASV | Kellija Raikārta |
| "Zvaigznes pusdienlaikā" (*Stars at Noon*) | Francija | Klēra Denī |
| "Čaikovska sieva" (*Жена Чайковского*) | Krievija, Francija, Šveice | Kirils Serebreņņikovs |
| *Tori et Lokita* | Beļģija, Francija | Brāļi Dardēni |
| **"Skumju trīsstūris" (*Triangle of Sadness*)** | **Zviedrija, Francija, Apvienotā Karaliste, Vācija** | **Rūbens Ēstlunds** |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
# Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls

| Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls |
| --- |
|  *75. Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls* |
|  |
| Pasniedz par |
sasniegumiem kinomākslā |
| Vieta |
Berlīne |
| Valsts |
Vācija |
| Pirmoreiz pasniegta |
1951. gadā |
| Pēdējoreiz pasniegta |
2021. gadā |
| Oficiālā mājaslapa | www.berlinale.de/en/home.html |

**Berlīnes Starptautiskais kinofestivāls** (vācu: *Internationale Filmfestspiele Berlin*) jeb **Berlināle** ir viens no svarīgākajiem kinofestivāliem pasaulē, kuru pavada preses pasākumi Berlīnē. Pirmo reizi festivāls norisinājās 1951. gadā Rietumberlīnē. Mūsdienās tas ir kļuvis par visapmeklēto filmu festivālu pasaulē ar vairāk kā 270 000 pārdotām biļetēm un 450 000 apmeklējumiem. Festivālā tiek izrādīts līdz pat 400 filmām, aptuveni 20 filmas sacenšas par festivāla galvenajām balvām "Zelta lāci" un "Sudraba lāci". Kopš 2001. gada Berlīnes Starptautiskā kinofestivāla režisors bija Dīters Kosliks. No 2018. gada jūnija kinofestivāla mākslinieciskais vadītājs ir Karlo Čatrians.

Kopš 1956. gada festivālu atzinusi Starptautiskā kinoproducentu asociāciju federācija (franču: *Fédération Internationale des Associations de Producteurs de Films*) un balvas piešķir žūrija, ko vada starptautiski atzīta kino personība. Piemēram, 2010. gada februārī, 60. Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā, žūrijas prezidents bija vācu režisors un scenārists Verners Hercogs. 2022. gada februārī žūriju vadīs Indijas un Amerikas Savienoto Valstu režisors, scenārists un producents M. Naits Šjāmalāns.

## Apbalvojumi

### "Zelta lācis" (*Goldener Bär*)

* Labākā filma (kopš 1951. gada)
* Labākā īsfilma (kopš 1956. gada)
* Mūža ieguldījums (kopš 1982. gada)

### "Sudraba lācis" (*Silberner Bär*)

* Žūrijas Grand Prix
* Labākais režisors
* Labākais aktieris
* Labākā aktrise
* Labākais scenārijs
* Labākā filmas mūzika
* Ārkārtīgs viena mākslinieka ieguldījums
* Žūrijas godalga (Īsfilmām)

### Citas balvas

* *Panorama Publikumspreis*, Publikas balva
* Berlināles kamera, Speciāla balva apkalpojošajam personālam
* Kristāla lācis labākajai filmai 14plus sekcijā
* Kristāla lācis labākajai filmai bērnu filmu sekcijā
* Rotaļlācīša balva filmai ar seksuālo minoritāšu tematiku

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājas lapa (angliski)
* Berlināles talantu pilsētiņas mājas lapa Arhivēts 2020. gada 11. maijā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
* IMDb profils Arhivēts 2009. gada 19. janvārī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
* Berlin Life: Iepazīstināšana ar Berlīnes Starptautisko kinofestivālu (angliski)

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)