# Marseļa[labot | labot pirmkodu]

| Marseļa  |
| --- |
| pilsēta |
| *Marseille* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| MarseļaMarseļaMarseļaRādīt kartē "Francija"Rādīt kartē "Provansa-Alpi-Azūra krasts"Rādīt kartē "Bušdirona"Rādīt visas |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Francija |
| Reģions |
Provansa-Alpi-Azūra krasts |
| Departaments |
Bušdirona |
| Dibināta |
ap 600. gadā p.m.ē. |
| Platība |
|  • pilsēta |
240,62 km2 |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • pilsēta |
886 040 |
|  • blīvums |
3 555/km² |
|  • aglomerācija |
1 734 277 |
| Pasta indekss | 13001-13016 |
| Citi nosaukumi |
Masālija (*Μασσαλία*) (Senās Grieķijas laikos)
Masīlija (*Massilia*) (Senās Romas laikos)
Marsiho, arī Marsilha (provansiešu)
Marsella (spāņu) Marsiglia (itāļu) |
| Mājaslapa | www.marseille.fr |
|  **Marseļa Vikikrātuvē** |

**Marseļa** (franču: *Marseille*, izrunā: /maʁsɛj/) ir pilsēta Francijas dienvidos Vidusjūras krastā pie Ronas upes grīvas. Francijas otra lielākā pilsēta (aiz Parīzes). Lielākā Francijas osta un lielākā osta Vidusjūras krastos. Pilsētas iedzīvotāju sastāvs ir ļoti raibs, bet apmēram 25% no iedzīvotājiem ir Ziemeļāfrikas izcelsmes. Pilsētu, īpaši tās ziemeļu rajonus, kuros galvenokārt apmetušies imigranti, uzskata par krimināli visbīstamāko Eiropā. Pilsētā ir arī trešā lielākā ebreju kopiena Eiropā.

Pie Marseļas uz salas atrodas Ifas cietoksnis, kurā, pēc leģendas, bijis ieslodzīts grāfs Monte-Kristo. Francijas himna (Marseljēza) nosaukta pilsētas vārdā.

## Vēsture

Pilsētu ap 600. gadu p.m.ē. nodibina sengrieķu kolonisti no Fokejas (*Phocaea*) Jonijā un nosauc to par **Masāliju** (*Μασσαλία*). 49. gadā p.m.ē. pilsētu ieņem Cēzara leģioni un iekļauj Romas impērijā. Romieši pilsētu sauca par **Masīliju** (*Massilia*).

13. gadsimtā Marseļa kļuva par neatkarīgu republiku. 1423. gadā pilsētu izposta aragonieši. 1481. gadā Marseļa tiek iekļauta Francijas sastāvā.

19. gadsimtā Marseļa kļūst par modernu ostu. Tās attīstībai lielu impulsu deva Suecas kanāla attīstība un Francijas koloniālie iekarojumi.

1934. gadā Marseļā IMRO teroristi atentātā nogalināja Dienvidslāvijas karali Aleksandaru I un Francijas ārlietu ministru Luiju Bartū. Tas bija pirmais atentāts pasaulē, kurš uzņemts ar kinokameru.

## Izglītība

Marseļā ir izvietotas fakultātes trijām Eksas—Marseļas Universitātes sastāvā ietilpstošām universitātēm:

* Eksas—Marseļas Universitāte I — Provansas Universitāte
* Eksas—Marseļas Universitāte II — Vidusjūras Universitāte
* Eksas—Marseļas Universitāte III — Pola Sezāna Universitāte

Marseļā atrodas arī četras "Lielās skolas" (franču: *grandes écoles*), kuras formāli atrodas ārpus Francijas universitāšu sistēmas, bet ir tuvas tām pēc funkcijām un prestiža.

* Marseļas Centrālā skola
* Informātikas un jauno tehnoloģiju skola (*EPITECH*)
* Jaunāko zinātņu politehniskais institūts
* KEDGE Biznesa skola

## Cilvēki

Marseļā dzimuši:

* Antonēns Arto (*Antonin Artaud*) (1897-1948) - dramaturgs
* Sezārs Baldačīni (*César Baldaccini*) (1921-1998) - tēlnieks
* Moriss Bežārs (*Maurice Béjart*) (1927-) - baletmeistars
* Onorē Domjē (*Honoré Daumier*) (1808—1879) - grafiķis
* Fernandels (*Fernandel*) (1903-1971) - aktieris
* Mariuss Petipā (*Marius Petipa*) (1818—1910) - baletmeistars
* Žans-Pjērs Rampāls (*Jean-Pierre Rampal*) (1922-2000) - flautists
* Edmons Rostāns (*Edmond Rostand*) (1868-1918) - dzejnieks
* Luī-Adolfs Tjērs (*Louis-Adolphe Thiers*) (1797-1877) - politiķis
* Zinedins Zidāns (*Zinédine Zidane*) (1972-) - futbolists

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Marseļa.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)