# Norvēģijas reihskomisariāts

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| **vācu: *Reichskommissariat Norwegen* norvēģu: *Rikskommissariat Norge/Noreg* Norvēģijas reihskomisariāts** |
| Trešā reiha reihskomisariāts |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1940 – 1945** |  →    → |

 |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| **HimnaHorst-Wessel-Lied* |
| Location of Norvēģijas reihskomisariātsNorvēģijas reihskomisariāts 1942. gadā |
| **Pārvaldes centrs** | Oslo |
| **Valoda(s)** | norvēģu, vācu |
| **Valdība** | Okupācijas pārvalde |
| **Reihskomisārs** |
|  - 1940—1945 | Jozefs Terbovens |
|  - 1945 | Francis Bēme (pienākumu izpildītājs) |
| **Vēsturiskais laikmets** | Otrais pasaules karš
 |
|  - Dibināta | 1940. gada 24. aprīlī |
|  - Vācijas kapitulācija | 1945. gada 8. maijā |
| **Platība** | 323 782 km² |
| **Nauda** | Norvēģijas krona |

 |

**Norvēģijas reihskomisariāts** (vācu: *Reichskommissariat Norwegen*, norvēģu: *Rikskommissariat Norge*/*Noreg*) vai (vācu: *Reichskommissariat für die besetzten norwegischen Gebiete*) bija okupācijas režīms, ko nacistiskā Vācija izveidoja okupētajā Norvēģijā Otrā pasaules kara laikā. To četrus gadus vadīja Jozefs Terbovens, kurš 1945. gada 8. maijā izdarīja pašnāvību.

Nacistiskās Vācijas okupācija Norvēģijā beidzās 1945. gada 8. maijā pēc Vācijas karaspēka kopējās kapitulācijas Eiropā.

## Vācijas iebrukums Norvēģijā

Vācijas iebrukums Norvēģijā notika 1940. gada 8. un 9. aprīļa naktī. Vācija iebruka Norvēģijā, pamatojoties uz to, ka Norvēģija pieprasīja aizsardzību pret Lielbritānijas un Francijas militāro agresiju. Pēc iebrukuma Vācija atrisināja šādas stratēģiskas problēmas:

* iegūta piekļuve Norvēģijas ziemeļu jūras ostām, lai turpinātu piekļuvi Ziemeļu ledus okeānam un Ziemeļatlantijai,
* iegūta piekļuve Zviedrijas dzelzsrūdai, kuras eksportēšana notika caur Narvīku,
* apsteigts Lielbritānijas un Francijas iebrukums Norvēģijā.

Saskaņā ar zibenskara doktrīnu Vācijas gaisa un jūras spēki uzbruka Norvēģijai operācijas *Weserübung* ietvaros, kas sākās 1940. gada 9. aprīlī. Ar nolūku nostiprināties Oslo un Tronheimā, tie sāka sauszemes uzbrukumu pret iekšējo pretestību Norvēģijā. Norvēģijas armija nesekmīgi vairākas reizes mēģināja pretoties.

Lai gan militārās pretestības kustība Norvēģijā guva nelielus militārus panākumus, tai bija ievērojama politiska ietekme, kas ļāva Norvēģijas valdībai, tostarp karaliskajai ģimenei, pamest Norvēģiju un izveidot trimdas valdību. To galvenokārt veicināja vācu smagā kreisera *Blücher* nogrimšana Oslo fjordā iebrukuma pirmajā dienā, kā arī kauja pie Midtskugenas starp vācu un norvēģu karaspēkiem.

Lielākā un labākā daļa Norvēģijas karaspēka tika zaudēta pirmajās 24 stundās pēc vācu iebrukuma, kas ievērojami samazināja norvēģu darbības efektivitāti. Militārās pretestības cīņas dienvidu Norvēģijā beidzās jau 1940. gada 2. maijā.

## Kvislinga režīms

Kolaboracionistu atbalsts nāca no pronacistiskās Nacionālās apvienības (*Nasjonal Samling*), ko vadīja Vidkuns Kvislings, kuru iecēla Ādolfs Hitlers. Kvislings kļuva par Norvēģijas ministru prezidentu 1942. gadā, bet viņam nebija reālas varas. Reihskomisārs Terbovens kontrolēja Norvēģiju kā gubernators un vācu komandētos bruņotos spēkus, kas atradās Norvēģijā.

## Skatīt arī

* Francis Bēme