# UNESCO Pasaules mantojuma vietas Vācijā[labot | labot pirmkodu]

Sarakstā apkopotas tās **vietas Vācijā, kas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā**. UNESCO sarakstā no Vācijas ir iekļautas **41 vietas** (38 kultūras objekti un 3 dabas objekti), savukārt 18 vietas ir iekļautas kandidātu sarakstā. Vācija Pasaules mantojuma konvenciju ratificējusi 1976. gada 23. augustā. 2009. gadā no Pasaules mantojuma saraksta tika dzēsta Dzērzdenes Elbas ieleja, sakarā ar bažām par Valdšlēshenes tilta būvniecību.

## Sarakstā iekļautie objekti

   — Pārrobežu objekts

| Attēls | Nosaukums | Atrašanās vieta | Datums | Tips | Kritēriji | Paskaidrojums | Aizsardzības nr. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Āhenes katedrāle** | Ziemeļreina-Vestfālene ﻿ / ﻿ | 1978 | Kultūra | i, ii, iv, vi | Katedrāles būvniecība sākās 790. — 800. gadā un to pasūtīja Svētās Romas imperators Kārlis Lielais kā Palatīna kapellu. Sākotnēji katedrāle tika būvēta astoņstūra veidā ar kupolu. Iedvesmojoties no draudzēm Svētās Romas impērijas austrumu daļā, tā Viduslaikos tika paplašināta. | 3 |
|  | **Špeieres katedrāle** | Reinzeme-Pfalca ﻿ / ﻿ | 1981 | Kultūra | ii | Špeieres katedrāle ir bazilika, ar četriem torņiem un diviem kupoliem, ko dibinājis Konrāds II 1030. gadā un 11. gadsimta beigās pārbūvēta. Katedrāle ir viens no svarīgākajiem romānikas stila pieminekļiem no Svētās Romas impērijas perioda. Katedrāle ir bijusi apbedījumu vieta Vācijas imperatoriem gandrīz 300 gadu garumā. | 168 |
|  | **Vircburgas rezidence ar galma dārziem un rezidences laukumu** | Bavārija ﻿ / ﻿ | 1981 | Kultūra | i, iv | Šī lieliskā baroka laika pils — viena no lielākajām un skaistākajām Vācijā ar apkārtējiem brīnišķīgajiem dārziem — ir izveidota saskaņā ar bīskapa Lotāra Frnaca Frīdriha Karla von Šēnborna projektu. Pils uzcelta un iekārtota 18. gadsimtā ar starptautiskām arhitektu, gloznotāju, tēlnieku un būvnieku komandām, Baltazara Neimaņa vadībā. | 169 |
|  | **Vīses svētceļojuma baznīca** | Bavārija ﻿ / ﻿ | 1983 | Kultūra | i, iii | Brīnumainā kārtā saglabājusies skaitā Alpu ielejā, Vīzes baznīca (1745-1754), arhitekta Dominika Cimmermaņa darbs, ir Bavārijas rokoko šedevrs — pārbagāts, krāsains un dzīvespriecīgs. | 271 |
|   | **Augustusburgas un Falkenlustes pilis Brīhlē** | Ziemeļreina-Vestfālene ﻿ / ﻿ | 1984 | Kultūra | ii, iv | Ieskaitot idillisko dārza ainavu, Augustusburgas pils (Ķelnes arhibīskapa uztrēšanās vieta) un Falkenlustes pilis medību namiņš ir viens no senākajiem piemēriem rokoko arhitektūrai 18. gadsimtā, Vācijā. | 288 |
|   | **Svētās Marijas katedrāle un Svētā Mihaela baznīca, Hildesheimā** | Lejassaksija ﻿ / ﻿ | 1985 | Kultūra | i, ii, iii | Svētā Mihaela baznīca celta starp 1010. un 1020. gadu ar simetrisku plānu, kas bija raksturīgs Otoniāna romānikas mākslai Senajā Saksijā. Tās interjers, jo īpaši koka griesti un krāsotais apmetums, slavenās bronzas durvis un Bernvarda bronzas kolinna ir — kopā ar Svētās Marijas katedrāles dārgumiem — romānikas baznīcu piemērs Svētajā Romas impērijā. | 187 |
|  | **Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrā** | Reinzeme-Pfalca ﻿ / ﻿ | 1986 | Kultūra | i, iii, iv, vi |  | 367 |
|  | **Hanzas pilsēta Lībeka** | Šlēsviga-Holšteina ﻿ / ﻿ | 1987 | Kultūra | iv |  | 272 |
|  | **Romiešu pierobežas nocietinājumi** | Bādene-Virtemberga, Bavārija, Hesene un Reinzeme-Pfalca (vairāk nekā 500 km garumā) ﻿ / ﻿; (kopā ar  Lielbritāniju) | 1987 (papilšināts 2005. un 2008. gadā); | Kultūra | ii, iii, iv | Adriāna valnis tika uzcelts 122. gadā m.ē., savukārt Antonija valnis tika celts 142. gadā m.ē., lai aizstāvētu Romas impēriju no barbariem. Sākumā Pasaules mantojumu sarakstā bija iekļauts tikai Adriāna valnis, bet vēlāk tika paplašināts ar Antonija valni, Skotijā un atsevišķiem nocietinājumiem un fortiem mūsdienu Vācijas teritorijā. | 430 |
|  | **Potsdamas pils un parki un Berlīne** | Berlīne, Brandenburga ﻿ / ﻿ | 1990 | Kultūra | i, ii, iv |  | 532 |
|  | **Loršas abatija un Altenminstere** | Hesene ﻿ / ﻿ | 1991 | Kultūra | iii, iv | Loršas abatija, kopā ar monumentālo ieeju, pazīstamu arī kā *"Torhall"*, ir reta arhitektūras palieka no Karolingu ēras šajā teritorijā. Skulptūras un gleznas no šī perioda vēl joprojām ir salabājušās ļoti labā stāvoklī. | 515 |
|    | **Rammelsbergas raktuves, Goslaras vecpilsēta un Augšharcu ūdenssaimniecības sistēma** | Lejassaksija ﻿ / ﻿ ﻿ / ﻿ | 1992 | Kultūra | i, ii, iii, iv |  | 623 |
|  | **Maulbronnas klostera komplekss** | Bādene-Virtemberga ﻿ / ﻿ | 1993 | Kultūra | ii, iv |  | 546 |
|  | **Bambergas pilsēta** | Bavārija ﻿ / ﻿ | 1993 | Kultūra | ii, iv |  | 624 |
|  | **Kvedlinburgas koleģiāta baznīca, pils un vecpilsēta** | Saksija-Anhalte ﻿ / ﻿ | 1994 | Kultūra | iv |  | 535 |
|  | **Velklingenes dzelzs rūpnīca** | Zāra ﻿ / ﻿ | 1994 | Kultūra | ii, iv |  | 687 |
|  | **Mēseles pazemes fosiliju vieta** | Hesene ﻿ / ﻿ | 1995 | Daba | viii |  | 720 |
|  | **Ķelnes katedrāle** | Ziemeļreina-Vestfālene ﻿ / ﻿ | 1996 | Kultūra | i, ii, iv |  | 292 |
|  | Bauhaus* un tā stila ēkas Desavā un Veimārā** | Saksija-Anhalte ﻿ / ﻿; Tīringene ﻿ / ﻿ | 1996 | Kultūra | ii, iv, vi | No 1918. līdz 1933. gadam, *Bauhaus* skola, vispirms Veimārā un tad Desavā radīja "revolūciju" arhitektūrā un estētiskajā koncepcijā. Ēku fasādes veidoja vairāki šīs skolas profesori (Valters Gropiuss, Hanss Mejers, Lāslo Moholi-Naģi un Vasilijs Kandinskis) aizsākot Modernisma kustību, kas veidojusi 20. gadsimta arhitektūru. | 729 |
|   | **Lutera pieminekļi Eizlēbenē un Vitenbergā** | Saksija-Anhalte ﻿ / ﻿ ﻿ / ﻿ | 1996 | Kultūra | iv, vi |  | 783 |
|  | **Klasiskā Veimāra** | Tīringene ﻿ / ﻿ | 1998 | Kultūra | iii, vi |  | 846 |
|  | **Berlīnes Muzeju sala** | Berlīne ﻿ / ﻿ | 1999 | Kultūra | ii, iv |  | 896 |
|  | **Vartburgas pils** | Tīringene ﻿ / ﻿ | 1999 | Kultūra | iii, vi |  | 897 |
|  | **Desavas-Verlicas karalistes dārzs** | Saksija-Anhalte ﻿ / ﻿ | 2000 | Kultūra | ii, iv |  | 534 |
|  | **Reihenavas klostersala** | Bādene-Virtemberga ﻿ / ﻿ | 2000 | Kultūra | iii, iv, vi |  | 974 |
|  | **Collvereinas ogļu raktuvju industriālais komplekss** | Ziemeļreina-Vestfālene ﻿ / ﻿ | 2001 | Kultūra | ii, iii |  | 975 |
|  | **Augšvidienes Reinas ieleja** | Reinzeme-Pfalca, Hesene ﻿ / ﻿ | 2002 | Kultūra | ii, iv, v |  | 1066 |
|   | **Štrālzundes un Vismāras vēsturiskie centri** | Mēklenburga-Priekšpomerānija ﻿ / ﻿ ﻿ / ﻿ | 2002 | Kultūra | ii, iv |  | 1067 |
|   | **Pilsētas dome un Rolands Brēmenes tirgus laukumā** | Brēmene ﻿ / ﻿ | 2004 | Kultūra | iii, iv, vi |  | 1087 |
|  | **Mužakovska parks** | Brandenburga ﻿ / ﻿ (kopā ar  Poliju) | 2004 | Kultūra | i, iv | Lielākais un slavenākais angļu stila parks Vācijā un Polijā. Parka centrs atrodas Bādmuskavā (Bad Muskau) — Vācijā, tomēr 2/3 no parka teritorijas kopš 1945. gada atrodas Polijā. Parka kopējā teritorija — 559,9 ha. Parku no 1815. līdz 1844. gadam izveidoja firsts Hermanis fon Piklers-Muskavs. Parka izbūvi vadīja ainavu arhitekts Eduards Pecolds. Parkā saglabājušās vairākas klasicisma celtnes — Vecā un Jaunā pils, Oranžērija un citas. | 1127 |
|  | **Rēgensburgas vecpilsēta ar Stadtamhofu** | Bavārija ﻿ / ﻿ | 2006 | Kultūra | ii, iii, iv |  | 1155 |
|  | **Pirmatnējie dižskabāržu meži Karpatu reģionā un Senie dižskabāržu meži Vācijā** | Vācija ﻿ / ﻿ ( kopā ar  Slovākiju un  Ukrainu) | 2007 | Daba | ix | Senie dižskabāržu meži Vācijā, atspoguļo ledus laikmeta bioloģiskos un ekoloģiskos procesus ekosistēmā, kas veicinājuši dižskabāržu *(Fagus sylvatica)* izplatīšanos ziemeļu puslodē. Šī vieta kopumā ietver 5 meži kompleksi, ar kopēju platību 4391 hektāri, kā arī 29 278 hektāri mežu platības, kas atrodas Slovākijas un Ukrainas teritorijā. | 1133 |
|  | **Berlīnes modernisma mikrorajoni** | Berlīne ﻿ / ﻿ | 2008 | Kultūra | ii, iv |  | 1239 |
|  | **Vatu jūra** | Vācija ﻿ / ﻿ (kopā ar  Nīderlandi un  Dāniju) | 2009 (paplašināta 2014) | Daba | viii, ix, x | Vatu jūra ir lielākā nepārtrauktā smilšu un dūņu plūdmaiņu sistēma. Vieta ietver Nīderlandes Aizsargājamo teritoriju, Vācijas Vatu jūras nacionālos parkus Lejassaksijā un Saksijā un lielāko daļu no Dānijas Vat jūras aizsardzības zonas. Teritorija ir mājvieta daudzām augu un dzīvnieku sugām, ieskaitot jūras zīdītājus, piemēram, pelēko roni un cūkdelfīnu. | 1314 |
|  | **Aizvēsturiskie pāļu mājokļi Alpos** |  Vācija ﻿ / ﻿ (kopā ar  Austriju,  Franciju,  Itāliju,  Slovēniju un  Šveici) | 2011 | Kultūra | iv, v | Ietver 111 mazas atsevišķas vietas ar aizvēsturisko pāļu mājokļu atliekām apkārt Alpiem. Šīs vietas veidotas no 5000. gada p.m.ē. līdz 500. gadam m.ē., pie māla ezeriem, upēm un mitrājiem. Lai gan tikai dažas no vietām ir pilnībā izpētītas, tās satur daudz informācijas par dzīvi un tirdzniecību agrājā neolīta un bronzas laikmetā Alpu apkārtnē. No 111 vietām 56 vietas atrodas mūsdienu Šveices teritorijā. | 1363 |
|  | Fagus* rūpnīca Alfeldē** | Lejassaksija ﻿ / ﻿ | 2011 | Kultūra | ii, iv |  | 1368 |
|  |  **Markgrāfistes operas nams Baireitā** | Bavārija ﻿ / ﻿ | 2012 | Kultūra | i, iv |  | 1379 |
|  | **Vilhelmšēhes kalnu parks** | Hesene ﻿ / ﻿ | 2013 | Kultūra | iii, iv | Braucot gar kalnu teritorijā dominē milzu Herkulesa statuja. Vilhelmšēhe teritorijas izdeve sāka landgrāfs Karls no Hesenes—Kāzeles ap 1689. gadu austrumu—rietumu virzienā, un 19. gadsimtā tika izstrādāts tālāk. Rezervuārus un kanālus ar Herkulesa pieminekļa ar ūdeni piegādā sarežģīta hidropneimatiska ierīču sistēma. Ūdens tiek piegātāds lielajam baroka ūdens teātrim, grotām, strūklakām un 350 metru garajai *Grand Cascade*. Bez tam, kanālos un ūdensceļos vēja plūsmas rada virkni ūdenskritumu un krāces. | 1413 |
|  | **Karolingu rietumdarbs un Korvejas abatija** | Ziemeļreina-Vestfālene ﻿ / ﻿ | 2014 | Kultūra | ii, iii, iv |  | 1447 |
|  | **Špeičerstāte un Kontorhousu distrikts ar Čīlehausu** | Hamburga ﻿ / ﻿ | 2015 | Kultūra | iv |  | 1467 |
|  | **Arhitekta Lekorbizjē darbi ar izcilu ieguldījumu Modernisma kustībā** | Bādene-Virtemberga ﻿ / ﻿ (kopā ar  Argentīnu,  Beļģiju,  Franciju,  Indiju,  Japānū, un  Šveici) | 2016 | Kultūra | i, ii, vi | Arhitekta Lekorbizjē darbi apkopo 17 vietas, 6 pasaules valstīs. Lekorbizjē ir radījis "jaunu arhitektūras valodu", kam ir stipra saikne ar pagātni. Šī vieta ietver tādus Lekorbizjē darbus kā Čarndigaras kapitolija kompleksu (Indijā), Rietumu mākslas Nacionālo muzeju (Japānā), Doktora Kuručeta la Platas māju (Argentīnā) u.c. Šie arhitektūras pieminekļi atspoguļo moderno kustību 20. gadsimta arhitektūrā. | 1312 |

## Sarakstā iekļauto objektu izvietojums

Augustusburgas un Falkenlustes pilis Brīhlē
Āhenes katedrāle
Loršas abatija un Altenminstere
*Bauhaus* un tā stila ēkas Desavā un Veimārā
*Bauhaus* un tā stila ēkas Desavā un Veimārā
Vilhelmšēhes kalnu parks
Berlīnes modernisma mikrorajoni
Karolingu rietumdarbs un Korvejas abatija
Pilsētas dome un Rolands Brēmenes tirgus laukumā
Klasiskā Veimāra
Kvedlinburgas koleģiāta baznīca, pils un vecpilsēta
Ķelnes katedrāle
*Fagus* rūpnīca Alfeldē
Romiešu pierobežas nocietinājumi
Desavas-Verlicas karalistes dārzs
Hanzas pilsēta Lībeka
Štrālzundes vēsturiskais centrs
Vismāras vēsturiskais centrs
Lutera pieminekļi Eizlēbenē
Lutera pieminekļi Vitenbergā
Markgrāfistes operas nams Baireitā
Maulbronnas klostera komplekss
Rammelsbergas raktuves, Goslaras vecpilsēta un Augšharcu ūdenssaimniecības sistēma
Berlīnes Muzeju sala
Reihenavas klostersala
Mužakovska parks
Rēgensburgas vecpilsēta ar Stadtamhofu
Potsdamas pils un parki un Berlīne
Vīses svētceļojuma baznīca
Aizvēsturiskie pāļu mājokļi Alpos
Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrā
Špeičerstāte un Kontorhousu distrikts ar Čīlehausu
Špeieres katedrāle
Svētās Marijas katedrāle un Svētā Mihaela baznīca, Hildesheimā
Arhitekta Lekorbizjē darbi ar izcilu ieguldījumu Modernisma kustībā
Bambergas pilsēta
Augšvidienes Reinas ieleja
Velklingenes dzelzs rūpnīca
Vartburgas pils
Vircburgas rezidence ar galma dārziem un rezidences laukumu
Collvereinas ogļu raktuvju industriālais komplekss
Mēseles pazemes fosiliju vieta
Pirmatnējie dižskabāržu meži Karpatu reģionā un Senie dižskabāržu meži Vācijā
Vatu jūra Vietas Vācijā UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā:
  — kultūras objekts;  — dabas objekts;  — jauktais objekts;  — apdraudēts objekts
## Kandidātu sarakstā esošie objekti

| Attēls | Nosaukums | Atrašanās vieta | Datums | Tips | Kritēriji | Aizsardzības numurs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | *Francke Foundations* ēkas | Saksija-Anhalte ﻿ / ﻿ | 1999 | Kultūra | iii, iv, vi | 1368 |
|  | **Naumburgeras katedrāle un Zāles un Unstrutes upju ainava** | Saksija-Anhalte ﻿ / ﻿ | 1999 | Kultūra | i, iii, iv | 1369 |
|  | **Vikingu pieminekļi un vietas / Danevirke un Hedebi** | Šlēsviga-Holšteina ﻿ / ﻿ | 2011 | Kultūra | iii | 5591 |
|  | **Erzgebirges/Krušnohotži ieguves kultūrainava** | Saksija ﻿ / ﻿ (kopā ar  Čehiju) | 2012 | Kultūra | ii, iii, iv, v, vi | 5776 |
|  | **Eiropas lielais Spa** |  Vācija (kopā ar  Lielbritāniju,  Beļģiju,  Austriju,  Franciju,  Itāliju un  Čehiju) | 2014 | Kultūra | ii, iii, iv, vi | 5929 |
|  | **Ebreju kapi Altonā Kēnigštrāsē. Sefārdu kultūra 17. un 18. gadsimtā starp Eiropu un Karību reģionu** |  Vācija | 2015 | Kultūra | ii, iii, iv, vi | 5973 |
|  | **Alpu un priekšalpu pļavu un purvu ainavas** |  Vācija | 2015 | Kultūra | v | 5974 |
|  | **ShUM pilsētas Špeiere, Vormsa un Mainca** | Reinzeme-Pfalca | 2015 | Kultūra | ii, iii, vi | 5975 |
|  | **Švērines rezidences ansamblis — romānikas vēstures kultūrainava** | Mēklenburga-Priekšpomerānija ﻿ / ﻿ | 2015 | Kultūra | iii, iv | 5976 |
|  | **Bauhaus un ar to saistītās vietas Veimārā, Desavā un Bernavā** | Brandenburga un Saksija-Anhalte | 2015 | Kultūra | ii, iv, vi | 5980 |
|  | **Darmštates mākslinieku kolonija Matildenhēhē** | Hesene ﻿ / ﻿ | 2015 | Kultūra | iii, iv | 5981 |
|  | **Vecā sinagoga un Mikve Erfurtē — liecības no ikdienas dzīves, reliģijas un pilsētas vēsture starp pārmaiņām un nepārtrauktību** | Tīringene ﻿ / ﻿ | 2015 | Kultūra | iii, iv, vi | 5982 |
|  | **Akmens sapnis — Karaļa Ludviga II pilis: Neišvānšteinas, Linderhohas un Herenšimsī pilis** | Bavārija ﻿ / ﻿ | 2015 | Kultūra | i, iii, iv, vi | 5983 |
|  | **Hidrobūves un hidroenerģija, dzeramais ūdens un dekoratīvās strūklakas Augsburgā** | Bavārija ﻿ / ﻿ | 2015 | Kultūra | ii, v | 5984 |
|  | **Alas ar vecākā Ledus laikmeta mākslu** | Bādene-Virtemberga | 2015 | Kultūra | i, iii, iv, v | 5985 |
|  | **Lutera piemiņa Saksijā-Anhaltē, Saksijā, Bavārijā un Tīringenē** | Saksija-Anhalte, Saksija, Bavārija un Tīringene | 2015 | Kultūra | iv, vi | 5986 |
|  | **Romas impērijas robeža** | Bavārija un Reinzeme-Pfalca | 2015 | Kultūra | ii, iii, iv | 6002 |
|  | **Hedebi un Danevirke, arheoloģiskā robežainava** | Šlēsviga-Holšteina | 2015 | Kultūra | iii, iv | 6083 |

## Dzēstās vietas

| Attēls | Nosaukums | Atrašanās vieta | Datums | Tips | Kritēriji | Paskaidrojums | Aizsardzības numurs |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Drēzdenes Elbas ieleja** | Saksija ﻿ / ﻿ | 2004–2009 | Kultūra | ii, iii, iv, v | Elba plūst cauri virknei kultūrainavām Saksikas reģionā, tostarp, lauku ciematiem, agrākajiem piļu pamatiem, un vēsturiskajai Drēzdenes vecpilsētai. Vieta no Pasaules mantojuma saraksta tika dzēsta sakarā ar bažām par Valdšlēshenes tilta būvniecību. | 1156 |

## Atsauces