Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ax-4

| *Ax-4* |
| --- |
| KA veids | kosmosa kuģis |
| Izgatavotāji | *SpaceX* |
| Bāzes platforma | *Crew Dragon* |
| Sērijas Nr. | *C213* (*Grace*) |
| Apkalpe | Pegija Vitsone, Šubhanšu Šukla, Slavošs Uznaņskis-Visņevskis, Tibors Kapu |
| Starta datums | 25.06.2025. 06:31 *UTC* |
| Starta vieta |
Kanaverala *SLC-39A* |
| Nesējraķete | *Falcon 9 Block 5* |
| Nolaišanās | 15.07.2025. 09:31:36 *UTC* |
| Nolaišanās vieta |
Klussais okeāns |
| Lidojuma ilgums |
20 d 2 h 59 min |
| NSSDC ID |
2025-136A |
| SCN |
64593 |
| Tīmekļa vietne |
 |
| Masa |
~ 12 500 kg |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis |
Zeme |
| Slīpums |
51,66° |
| Programma *Crew Dragon* |
|

| Iepriekšējais | Nākamais |
| --- | --- |
| *Fram2* | *SpaceX Crew-11* |

 |
| Saistītās misijas |
SKS-73 |

Ax-4 jeb Axiom Mission 4 bija ASV uzņēmuma *SpaceX* kosmosa kuģa *Crew Dragon* komerciāls lidojums uzņēmuma *Axiom Space* uzdevumā.
To orbītā palaida 2025. gada 25. jūnijā, un nākamajā dienā kosmosa kuģis saslēdzās ar Starptautisko kosmosa staciju. Nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 15. jūlijā.

*Ax-4* tika izmantots kosmosa kuģa *Crew Dragon* jauns (piektais un pēdējais) nolaižamais aparāts *Grace* (*C213*).
Nesējraķetei *Falcon 9 Block 5* izmantoja pirmo pakāpi (sērijas numurs *B1094*), kas agrāk bija izmantota vienu reizi.

## Apkalpe

*Ax-4* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kosmonauts | Virz. | Pozīcija | Lidojums pēc skaita | Valsts, organizācija |
| Pegija Vitsone | ↑↓ | Komandieris | 5. |  ASV, *Axiom Space* |
| Šubhanšu Šukla | ↑↓ | Pilots | 1. |  Indija, *ISRO* |
| Slavošs Uznaņskis-Visņevskis | ↑↓ | Misijas speciālists 1 | 1. |  Polija, EKA |
| Tibors Kapu | ↑↓ | Misijas speciālists 2 | 1. |  Ungārija |

Dublieru apkalpe:

* Maikls Lopess-Alegrija, Komandieris,  ASV
* Prasants Nairs, Pilots,  Indija
* Ģula Čerēņi,  Ungārija

## Lidojuma gaita

*Ax-4* tika palaists 2025. gada 25. jūnijā 06:31 *UTC* ar nesējraķeti *Falcon 9 Block 5* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*.
Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nolaidās uz nosēšanās zonas *LZ-1* Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijā.

26. jūnijā 10:31 *UTC* *Grace* automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *Harmony* modulim augšpusē pievienotā adaptera *PMA-3* saslēgšanās mezgla *IDA-3*.

14. jūlijā 11:15 *UTC* kosmosa kuģis atvienojās no stacijas. 15. jūlijā 09:31:36 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Klusajā okeānā, netālu no Sandjego. Lidojuma ilgums bija 20 dienas 2 stundas 59 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Axiom Mission 4 *Axiom Space*
* AX-4 MISSION *SpaceX*
* Crew Dragon Gunter Dirk Krebs
# EchoStar 105 / SES-11[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| *EchoStar 105 / SES-11* |
| KA veids | sakaru pavadonis |
| Organizācija: | *SES*,  Luksemburga |
| Izgatavotāji | *Airbus Defence and Space*,  Francija |
| Bāzes platforma | *Eurostar-3000* |
| Starts | 11.10.2017. 22:53:00 *UTC* |
| Starta vieta | Kanaverala *LC-39A*  ASV |
| Nesējraķete | *Falcon 9 Full Thrust*,  ASV |
| Darbības ilgums | 15 gadi (plānots) |
| NSSDC ID | 2017-063A  |
| SCN | 42967 |
| Masa | 5200 kg |
| Enerģija | saules baterijas 12 kW |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis | Zeme |
| Orbītas veids | GSO |
| Punkta koordinātas | 105° R |
| Programma *SES* |
|

| Iepriekšējais | Nākamais |
| --- | --- |
| *SES-15* | *SES-14* |

 |

EchoStar 105 / SES-11 ir kopējs Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *SES* un ASV uzņēmuma *EchoStar* sakaru pavadonis. Tas ģeostacionārajā orbītā izvietots punktā 105° rietumu garuma un ir paredzēts sakaru nodrošināšanai Latīņamerikai. Orbītā tas tika palaists 2017. gada 11. oktobrī.

Pavadoni izgatavoja uzņēmums *Airbus Defence and Space* uz platformas *Eurostar-3000* bāzes.
*SES-11* ir 24 C joslas un 24 Ku joslas raiduztvērēji.

## Lidojuma gaita

Raķete *Falcon 9* starta laukumā ar *EchoStar 105 / SES-11*
*EchoStar 105 / SES-11* tika palaists 2017. gada 11. oktobrī 22:53:00 *UTC* ar nesējraķeti *Falcon 9 Full Thrust* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *LC-39A*. Raķetes pirmā pakāpe bija izmantota 2017. gada februārī, palaižot kravas kuģi *SpaceX CRS-10*. Pirmā pakāpe tika veiksmīgi nosēdināta uz peldošās platformas *Of Course I Still Love You*.

Ģeostacionāro orbītu *SES-11* sasniedza ar savu dzinēju palīdzību. 29. novembrī paziņots, ka pavadonis atrodas punktā 105° rietumu garuma un ir pilnā darba gatavībā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* SES-11 SES vietne (angliski)
* Satellite Fleet Arhivēts 2023. gada 26. janvārī, *Wayback Machine* vietnē. EchoStar (angliski)
* EchoStar 105 / SES 11 Gunter Dirk Krebs (angliski)
* SES 11 (Echostar 105) satbeams.com (orbitālā informācija) (angliski)
* AMC 15 & EchoStar 105/SES 11 lyngsat.com (TV kanāli) (angliski)
# Thaicom 6[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| *Thaicom 6* |
| KA veids | sakaru pavadonis |
| Organizācija: | Informācijas un sakaru tehnoloģiju ministrija,  Taizeme |
| Operators | *Thaicom*,  Taizeme |
| Izgatavotāji | *Orbital Sciences*,  ASV |
| Bāzes platforma | *Star-2.3* |
| Starts | 06.01.2014. 22:06 UTC |
| Starta vieta | Kanaverala *SLC-40*  ASV |
| Nesējraķete | *Falcon 9 v1.1* |
| Darbības ilgums | 15 gadi (plānots) |
| NSSDC ID | 2014-002A  |
| SCN | 39500 |
| Enerģija | saules baterijas, 3,7 kW |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis | Zeme |
| Orbītas veids | GEO |
| Punkta koordinātas | 78,5° A |
| Programma *Thaicom* |
|

| Iepriekšējais | Nākamais |
| --- | --- |
| *Thaicom 5* | *Thaicom 8* |

 |

Thaicom 6 ir Taizemes sakaru pavadonis. To palaida 2014. gada janvārī. *Thaicom 6* īpašnieks ir Taizemes Informācijas un sakaru tehnoloģiju ministrija; to apkalpo uzņēmums *Thaicom*. Pavadonis sniedz sakaru pakalpojumus Dienvidaustrumāzijai un Āfrikai. Afrikas pārklājums tiek tirgots ar nosaukumu AFRICOM-1.

Pavadoni izgatavoja ASV uzņēmums *Orbital Sciences Corporation* (*OSC*) uz platformas *Star-2.3* bāzes. Līgums ar *OSC* par pavadoņa būvi un ar *SpaceX* par tā palaišanu noslēgts 2011. gada 31. maijā par summu 160 miljoni USD.
*Thaicom 6* ir 18 C joslas un 9 Ku joslas raidītāji. Elektroenerģiju nodrošina divi saules bateriju paneļi ar jaudu 3,7 kW.

*Thaicom 6* tika palaists 2014. gada 6. janvārī 22:06 UTC ar nesējraķeti *Falcon 9 v1.1* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Tas tika ievadīts supersinhronā pārejas orbītā. Ģeostacionāro orbītu pavadonis sasniedza ar saviem dzinējiem.

*Thaicom 6* izvietots ģeostacionārajā orbītā punktā 78,5° austrumu garuma, kur atrodas kopā ar pavadoni *Thaicom 5*, kurš tika palaists 2006. gadā.
1. februārī pabeigta orbitālās testēšanas fāze un pavadonis nodots Taizemes Informācijas un sakaru tehnoloģiju ministrijai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Thaicom 6 Thaicom (angliski)
* Thaicom 6 Arhivēts 2016. gada 13. martā, *Wayback Machine* vietnē. *Orbital Sciences Corporation* (angliski)
* Thaicom 6 (AfriCom 1) Gunter Dirk Krebs (angliski)
# Jupiter Icy Moons Explorer

|  |
| --- |
| *Jupiter Icy Moons Explorer* *Juice* |
|  *Juice* ilustrācija |
| KA veids | starpplanētu zonde |
| Operators | *ESA* |
| Izgatavotāji | *Airbus Defence and Space*,  Vācija |
| Starts | 14.04.2023. 12:14:36 *UTC* |
| Starta vieta | Gviānas kosmiskais centrs  |
| Nesējraķete | *Ariane 5ECA* |
| Darbības ilgums | 12 gadi (plānots) |
| NSSDC ID | 2023-053A  |
| SCN | 56176 |
| Tīmekļa vietne |  |
| Enerģija | 850 W |

Jupiter Icy Moons Explorer (no angļu:  "Jupitera ledus pavadoņu pētnieks") jeb Juice ir Eiropas Kosmosa aģentūras (*ESA*) starpplanētu zonde Jupitera trīs lielāko pavadoņu (Ganimēda, Kallisto un Eiropas) pētniecībai. To kosmosā palaida 2023. gada 14. aprīlī. Jupiteru plānots sasniegt 2031. gadā, pa ceļam veicot četrus gravitācijas manevrus.

## Lidojuma gaita

*JUICE* palaišana kosmosā no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā 2023. gada 14. aprīlī
Džeimsa Veba kosmiskais teleskops 2023. gada 14. aprīlī 12:14:36 *UTC* tika palaists ar nesējraķeti *Ariane 5 ECA* (lidojums *VA260*) no Gviānas kosmiskā centra starta laukuma *ELA-3*.

Kosmiskais aparāts veiksmīgi izvērsa savus lielizmēra saules bateriju paneļus un 10,6 metru garu magnetometra strēli. Savukārt 16 m garā antenas strēle, kas nepieciešama *Radar for Icy Moons Exploration* (*RIME*) instrumentam, pēc pirmās komandas neizvērsās. 19. maijā EKA paziņoja, ka strēli izdevās izvērst.

## Skatīt arī

* *Galileo*
* *Juno*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Jupiter Icy Moons Explorer.
* juice ESA (angliski)
* JUICE Gunter's Space Page (angliski)
# Luna-25[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| *Luna-25* *Луна-25* |
|  *Luna-25* modelis |
| KA veids | Mēness zonde |
| Operators | *NPO Lavočkina*,  Krievija |
| Izgatavotāji | *NPO Lavočkina*, KZA Kosmisko pētījumu institūts  Krievija |
| Starts | 10.08.2023. 23:10:57 *UTC* |
| Starta vieta | *Vostočnij*  Krievija |
| Nesējraķete | *Sojuz-2.1b / Fregat*,  Krievija |
| Darbības ilgums | 1 gads (plānots) |
| Beigu datums | 19.08.2023. 11:57 *UTC* |
| NSSDC ID | 2023-118A  |
| SCN | 57600 |
| Tīmekļa vietne |  |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis | Mēness |
| Programma *Luna* |
|

| Iepriekšējais | Nākamais |
| --- | --- |
| *Luna-24* | *Luna-26* |

 |

Luna-25 (*Луна-25*) bija Krievijas Mēness nolaižamais aparāts. Projekta virsorganizācija un kosmiskā aparāta izgatavotājs bija uzņēmums *NPO Lavočkina*. Zinātnisko instrumentu virsorganizācija bija Krievijas Zinātņu akadēmijas Kosmisko pētījumu institūts. Zonde tika palaista 2023. gada 10. augustā. Tā nekontrolēti ietriecās Mēness virsmā 19. augustā.

Projekta mērķis bija netālu no Mēness dienvidpola nosēdināt nolaižamo aparātu. Zinātniskie mērķi bija:

* ūdens un gaistošo savienojumu meklēšana Mēness polārajā gruntī, virsmas un polārā regolīta augšējā slāņa elementu un izotopu sastāva izpēte;
* eksosfēras plazmas un putekļu komponentu izpēte pie virsmas, tostarp Saules vēja mijiedarbība ar regolīta augšējo slāni.

## Lidojuma gaita

*Luna-25* tika palaista 2023. gada 10. augustā 23:10:57 *UTC* ar nesējraķeti *Sojuz-2.1b / Fregat* no Vostočnija kosmodroma starta laukuma 1S.
16. augustā zonde iegāja Mēness orbītā.

19. augustā 11:10 *UTC* tika dots impulss *Luna-25* pārejai uz pirmsnosēšanās orbītu. Operācijas laikā zondē radās avārijas situācija, kas neļāva veikt manevru ar noteiktajiem parametriem. Pēdējais sakaru seanss notika 11:57 *UTC*. 19. un 20. augustā veiktie sakaru atjaunošanas mēģinājumi bija neveiksmīgi. Pēc provizoriskās analīzes rezultātiem kosmiskais aparāts bija nonācis neplānotā orbītā, un tas visticamāk bija ietriecies Mēness virsmā.
21. augustā *Roskosmos* vadītājs Jurijs Borisovs paziņoja, ka korekcijas manevrā dzinējiem vajadzējis darboties 84 sekundes, bet tie ir darbojušies 127 sekundes.

Nosēšanās netālu no Mēness dienvidpola bija plānota 2023. gada 23. augustā.

## Avārijas izmeklēšana

3. oktobrī tika paziņoti starpnozaru komisijas provizoriskie darba rezultāti. Par visiespējamāko kļūmes avotu tā minēja borta vadības kompleksu, kam vienā datu masīvā varēja iekļūt komandas ar dažādām to izpildes prioritātēm. Uz vadības kompleksu pienāca nulles signāli no leņķa ātrumu mērīšanas bloka akselerometriem. Tas neļāva ar koriģējošo impulsu noteikt vajadzīgā ātruma brīdi un savlaicīgi izslēgt kosmiskā aprāta dzinējsistēmu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ЛУНА-25 Институт космических исследований
* Луна-25 / Луна-Глоб Космическая лента
* Luna 25 (Luna-Glob Lander) Gunter's Space Page
# Sentinel-2A[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| *Sentinel-2A* |
|  |
| KA veids | Zemes tālizpētes pavadonis |
| Operators | Eiropas Kosmosa aģentūra *EUMETSAT* |
| Izgatavotāji | *Airbus Defence and Space* |
| Bāzes platforma | *AstroBus-L* |
| Starts | 23.06.2015. 01:51:58 UTC |
| Starta vieta | Kuru  Gviāna |
| Nesējraķete | Vega |
| Lidojuma ilgums | 7 gadi (plānots) |
| NSSDC ID | 2015-028A  |
| SCN | 40697 |
| Enerģija | saules baterijas 1,7 kW |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis | Zeme |
| Orbītas veids | Saules-sinhronā orbīta |
| Slīpums | 98,58° |
| Periods | 100,6 min |
| Apogejs | 786 km |
| Programma *Sentinel-2* |
|

| Iepriekšējais | Nākamais |
| --- | --- |
|  | *Sentinel-2B* |

 |

Sentinel-2A ir Eiropas Kosmosa aģentūras un *EUMETSAT* Zemes tālizpētes pavadonis. Ar to tiek novērotas lauksaimniecības kultūras, meži, zemes izmantošanas izmaiņas, piekrastes un iekšējie ūdeņi, kartēts lapojuma hlorofila un ūdens saturs u.c. Ietilpst *Copernicus* programmā. Orbītā palaists 2015. gada jūnijā.

Kosmisko aparātu izgatavojis uzņēmums *Airbus Defence and Space* uz platformas *AstroBus-L* bāzes. Tam ir uzstādīts multispektrālais attēlveidotājs *MSI*, kas darbojas 13 spektra joslās.

## Lidojuma gaita

*Sentinel-2A* tika palaists 2015. gada 23. jūnijā 01:51:58 UTC ar nesējraķeti Vega no Gviānas kosmiskā centra Franču Gviānā.

## Ārējās saites

* Sentinel-2 ESA (angliski)
* Sentinel 2A, 2B, 2C, 2D Gunter's Space page (angliski)
# Progress M-28M[labot | labot pirmkodu]

| Progress M-28M |
| --- |
| *Прогресс М-28M* |
| *Progress M-28M* tuvojas stacijai |
| KA veids | Kravas kosmosa kuģis |
| Izgatavotāji | *Energija*,  Krievija |
| Bāzes platforma | *Progress-M* |
| Apkalpe | 0 |
| Starta datums | 03.07.2015. 04:55:48 UTC |
| Starta vieta |
Baikonura 1/5 |
| Nesējraķete | *Sojuz-U* |
| Beigu datums |
19.12.2015. |
| NSSDC ID |
2015-031A |
| SCN |
40713 |
| Masa |
7282 kg |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis |
Zeme |
|

| Iepriekšējais | Nākamais |
| --- | --- |
| ~~*Progress M-27M*~~ | *Progress M-29M* |

 |

Progress M-28M (Прогресс М-28M; SKS apzīmējums ISS-60P) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas orbītā palaists 2015. gada jūlijā; darbību beidza 2015. gada decembrī.

Tā kā iepriekšējais kuģis *Progress M-27M* tika zaudēts nesēja *Sojuz-2.1a* kļūmes dēļ, *Progress M-28M* tika palaists ar vecāku versiju *Sojuz-U*. Sākotnēji tā startam bija jānotiek 6. augustā, bet tika pārcelts uz 3. jūliju.

## Krava

Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2 381 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela (1 320 kg), skābeklis (26 kg), gaiss (22 kg), ūdens (420 kg). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam 1 393 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces.

## Lidojuma gaita

*Progress M-28M* tika palaists 2015. gada 3. jūlijā 04:55:48 UTC ar nesējraķeti *Sojuz-U* no Baikonuras kosmodroma.

5. jūlijā kosmosa kuģis pietuvojās stacijai. Saslēgšanās automātiskā režīmā notika 07:11 UTC pie *Pirs* moduļa.

2015. gada 19. decembrī 07:35 UTC *Progress M-28M* atvienojās no SKS. 10:42 UTC tika ieslēgts galvenais dzinējs bremzēšanai, un kosmosa kuģis nogāja no orbītas. Tas iegāja atmosfērā un sadega. Nesadegušās daļas 11:28 UTC nokrita Klusā okeāna dienvidu daļā.

## Stacijas orbītas paaugstināšanas manevri

| Manevra veicējs | Datums | Sākums (UTC) | Ilgums (sekundes) | Orbītas paaugstinājums (km) | Orbītas augstums beigās (km) | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Progress M-28M* | 2015-08-31 | 06:54 | 495 | 1 |  | Sagatavota optimāla orbīta *Sojuz TMA-18M* pieņemšanai |
| *Progress M-28M* | 2015-09-07 |  |  | 0,95 | 402 |  |
| *Progress M-28M* | 2015-09-27 | 08:06 | 299 |  | 421,16 | Izvairīšanās no kosmiskā atkrituma |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-28M lapa SKS Lidojumu vadības centrā Arhivēts 2015. gada 4. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. (krieviski)
# GSAT-15[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| *GSAT-15* |
| KA veids | sakaru pavadonis |
| Operators | *ISRO*,  Indija |
| Izgatavotāji | *ISRO*  Indija |
| Bāzes platforma | *I-3K* |
| Starts | 10.11.2015. 21:34 UTC |
| Starta vieta | Kuru *ELA3*  Gviāna |
| Nesējraķete | *Ariane 5ECA* |
| Palaists kopā ar | *Arabsat 6B* |
| Darbības ilgums | 12 gadi (plānots) |
| NSSDC ID | 2015-065A  |
| SCN | 41028 |
| Enerģija | 6,2 kW |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis | Zeme |
| Orbītas veids | GSO |
| Punkta koordinātas | 93,5° A |
| Programma *GSAT* |
|

| Iepriekšējais | Nākamais |
| --- | --- |
| *GSAT-6* | *GSAT-18* |

 |

GSAT-15 ir Indijas sakaru pavadonis, kas ietilpst *INSAT* / *GSAT* sistēmā. Tas ģeostacionārajā orbītā palaists 2015. gada novembrī. Pavadoni izgatavojusi un apkalpo Indijas Kosmosa pētījumu organizācija (*ISRO*). Tas paredzēts sakaru un navigācijas pakalpojumiem Indijas teritorijā, kā arī kaimiņvalstīs.

Kosmiskā aparāts izgatavots uz platformas *I-3K* bāzes. Tā izmēri (saliktā stāvoklī) bija 3 × 1,7 × 2 m, starta masa 3400 kg. Tam resursi paredzēti 12 gadu darbībai.
Pavadonī uzstādīti 24 Ku joslas raidītāji, kā arī *GPS Aided Geo Augmented Navigation* (*GAGAN*) divi kanāli L1 un L5 diapazonā.

*GSAT-15* tika palaists 10.11.2015. 21:34 UTC ar nesējraķeti *Ariane 5ECA* (lidojums *VA227*) no Gviānas kosmiskais centra. Kopā ar to tika palaists arī Sauda Arābijas sakaru pavadonis *Arabsat 6B*. Starta konfigurācijā *GSAT-15* atradās apakšā, bet *Arabsat 6B* augšā; izmantoti adapteri *SYLDA* un *ACU*. Pirmais no nesējraķetes 27 minūtes 2 sekundes pēc starta atdalījās *Arabsat 6B*. *GSAT-15* tika atdalīts 43 minūtes 24 sekundes pēc starta un bija ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā. Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem.
Pavadonis tika novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 93,5°, kur tas atrodas kopā ar *INSAT-3A* un *INSAT-4B*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* GSAT-15 ISRO vietnē Arhivēts 2016. gada 4. septembrī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
* VA 227 Launch kit Arianespace, (angliski)
* GSat 15 Gunter's Space Page, (angliski)
# Wukong

|  |
| --- |
| *Wukong* *Dark Matter Particle Explorer* |
| KA veids | orbitālā observatorija |
| Operators | Ķīnas zinātņu akadēmija,  Ķīna |
| Starts | 17.12.2015. 00:12 UTC |
| Starta vieta | Dzjucjuaņa 43/603  Ķīna |
| Nesējraķete | *Chang Zheng 2D*,  Ķīna |
| Darbības ilgums | 3 gadi (plānots) |
| NSSDC ID | 2015-078A  |
| SCN | 41173 |
| Tīmekļa vietne |  |
| Enerģija | Saules baterijas |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis | Zeme |
| Orbītas veids | SSO |
| Slīpums | 97,4° |
| Apogejs | 500 km |
| Perigejs | 500 km |

Wukong (ķīniešu: 悟空), zināa arī pēc nosaukuma angļu valodā Dark Matter Particle Explorer (DAMPE) ir Ķīnas orbitālā observatorija. Projektu pārvalda Ķīnas zinātņu akadēmija. Kosmiskais aparāts palaists 2015. gada decembrī.

*Wukong* ir kosmiskais teleskops, kas veic augstas enerģijas elektronu un gamma starojuma novērojumus, lai pētītu kosmiskā starojuma izcelsmi, izplatību un paātrināšanās mehānismu. Ar tā palīdzību cer atrast tumšās matērijas daļiņas.

## Lidojuma gaita

*Wukong* tika palaists 2015. gada 17. decembrī 00:12 UTC ar nesējraķeti *Chang Zheng 2D* no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra. Kosmiskais aparāts ievadīts solārsinhronā orbītā.
2016. gada marta vidū *Wukong* nodots ekspluatācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* DAMPE (Wukong) Gunter Dirk Kreb
# 1992. gada ASV prezidenta vēlēšanas

**1992. gada ASV prezidenta vēlēšanas**|

---

 |
|

|  |
| --- |
| **1992. gada 3. novembrī** |

 |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|   |  |  |
| Nominēts | **Bills Klintons** | Džordžs Herberts Volkers Bušs |  |
| Partija | Demokrāti | Republikāņi |
| Mājas štats | Arkanzasa | Teksasa |
| Viceprezidenta kandidāts | Els Gors | Dens Kveils |
| Elektoru balsojums | **370** | 168 |
| Uzvaras štatos | 32 + DC | 18 |
| Balsis | **44,909,889** | 39,104,550 |
| Procenti | **43,0%** | 37,4% |

 |
|

---

Prezidenta vēlēšanu rezultāti. Zilā krāsā iekrāsoti štati, kuros uzvarējuši Klintons/Gors, sarkanā krāsā — Bušs/Kveils. Skaitlis norāda katra štata elektoru balsu skaitu. |
|

---

|  |  |
| --- | --- |
| **Iepriekšējais Prezidents**
Džordžs Herberts Volkers Bušs
Republikāņi | **Nākamais Prezidents**
Bills Klintons
Demokrāti |

 |

**1992. gada ASV prezidenta vēlēšanas** bija 52. ASV prezidenta vēlēšanas, kas notika 1992. gada 3. novembrī.

Izvēle bija starp Arkanzasas gubernatoru Billu Klintonu (Demokrātu partija) un tābrīža ASV prezidentu Džordžu H. V. Bušu (Republikāniskā partija). Pirmo reizi kopš 1912. gada trešās partijas kandidātam Rosam Perotam bija iespēja uzvarēt vēlēšanas. Perots saņēma 18,9% no visām balsīm, iegūstot otro vietu Jūtā un Meinā

Bills Klintons uzvarēja, saņemot 370 elektorus un 43% balsu. Džordžs H. V. Bušs saņēma 168 elektorus un 37,4% balsu. Ross Perots nesaņēma elektorus, bet saņēma 18,9% balsu, kas ir augstākais trešās partijas pārstāvja rādītājs kopš 1912. gada. Šīs vēlēšanas arī bija pēdējās līdz 2020. gadam, kad vēlēšanu zaudētājs uzvarēja vēlēšanās Floridas štatā (to atkārtoja Donalds Tramps).

## Kandidātu izvirzīšana

|  |
| --- |
| ASV Demokrātiskā partija**Demokrātu partijas kandidāti, 1992** |
| Bills Klintons | Els Gors |
| par prezidentu | par viceprezidentu |
|  |  |
| Arkanzasas gubernators (1979—1981, 1983—1992) | Tenesī senators (1985—1993) |
|  |

|  |
| --- |
| ASV Republikāniskā partija**Republikāņu partijas kandidāti, 2020** |
| Džordžs H. V. Bušs | Dens Kveils |
| par prezidentu | par viceprezidentu |
|  |  |
| ASV prezidents (1989—1993) | ASV viceprezidents (1989—1993) |
|  |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: 1992. gada ASV prezidenta vēlēšanas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Antarktika

Antarktika
**Antarktika** ir Zemes polārais reģions, kas aptver Dienvidpolu, pretēji Arktikai, kas aptver Ziemeļpolu. Antarktika sastāv no Antarktīdas un šelfa ledājiem, ūdeņiem un salām, kas atrodas Dienvidu okeānā, uz dienvidiem no Antarktiskās konverģences. Šis reģions pārklāj 20% no Dienvidu puslodes, un Antarktīdas kontinents sastāda 5,5% (14 miljonus km2) no Dienvidu puslodes.

## Atsauces
# Fārenheita grāds

Valstis, kurās izmanto Fārenheita grādu
  Valstis, kurās izmanto abas sistēmas
  Valstis, kurās izmanto Celsija grādu
**Fārenheita grāds** (°F) ir temperatūras mērvienība. Šo temperatūras skalu izgudroja vācu/poļu/nīderlandiešu fiziķis Daniels Gabriels Fārenheits.

Ilgu laiku Fārenheita temperatūras mērīšanas skala tika izmantota valstīs, kurās iedzīvotāji runāja angļu valodā, bet 20. gadsimta 60.—70. gados to nomainīja Celsija skala. Tagad to oficiāli lieto tikai Belizā un ASV, bet dažās valstīs, piemēram, Kanādā tā joprojām izplatīta.

Pēc Fārenheita skalas ledus kūst pie 32 °F temperatūras, bet ūdens vārās pie 212 °F temperatūras. Pēc Fārenheita skalas 0 °F atbilst aptuveni −18 °C.

**Temperatūras mērvienības**|  | °C | °F | K |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz °C |  | °C = (°F − 32) / 1,8 | °C = K − 273,15 |
| Uz °F | °F = (°C × 1,8) + 32 |  | °F = (K × 1,8) − 459,67 |
| Uz K | K = °C + 273,15 | K = (°F + 459,67) ÷ 1,8 |  |
| Absolūtā nulle | −273,15 °C | −459,67 °F | 0 K |
| Ledus kušanas temperatūra
(aptuveni) | 0 °C | 32 °F | 273,15 K |
| Ūdens trīskāršais punkts | 0,01 °C | 32,018 °F | 273,16 K |
| Ūdens viršanas temperatūra
(aptuveni) | 99,9839 °C | 211,9710 °F | 373,1339 K |
# Gugolplekss

**Gugolplekss** (angļu: *googolplex*) ir skaitlis, kas vienāds ar 10 pakāpē gugols (t.i, 1 ar gugolu nuļļu).

1010100 vai
1010 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000 000.

Šo skaitli izdomāja matemātiķa Edvarda Kāznera krustdēls un nosauca par gugolpleksu. Skaitlis ir tik liels, ka tam nav praktiska lietojuma. Visumā nav tik daudz vietas, lai to pierakstītu pat tad, ja katrs cipars būtu mazāks nekā atoms.
# Apollona tipa asteroīds

**Apollona tipa asteroīdi** ir Zemei tuvo asteroīdu grupa, kura nosaukta 1862 Apollons asteroīda vārdā. Tas bija pirmais šīs grupas asteroīds, kuru atklāja vācu astronoms Karls Vilhelms Reinmuts (*Karl Wilhelm Reinmuth*).

Tie ir Zemes orbītu šķērsojošie asteroīdi, kuriem orbītas lielā pusass ir lielāka kā Zemei (> 1 AU) un perihēlijs < 1.017 AU. Daži no asteroīdiem var nonākt ļoti tuvu Zemei, kas tos padara par draudu mūsu planētai (jo līdzīgāka ir asteroīda orbītas lielā pusass Zemes orbītas lielajai pusasij, jo mazāka ekscentricitāte vajadzīga, lai orbītas šķērsotos).

Lielākais zināmais Apollona tipa asteroīds ir 1866 Sīsifs. Tā diametrs ir apmēram 10 km.

2013. gada 15. februārī Krievijā Urālu reģionā nokritušais Čeļabinskas meteorīts bija Apollona tipa asteroīds.

## Atsauces