Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Eposs[labot | labot pirmkodu]

Odisejs un sirēnas (*Léon Belly*, 1867).
**Eposs** (sengrieķu: *ἔπος* — ‘vārds, vēstījums’) ir liroepikas paveids, varoņpoēma, kura vēstī par svarīgiem notikumiem tautas dzīvē un kuras centrā parasti ir dižens varonis, kas aizstāv tautas (cilts) intereses. Plašs saistītā valodā rakstīts darbs ar vēstījošu (episku) saturu — piemēram, par nozīmīgiem vēsturiskiem vai mitoloģiskiem, leģendāriem notikumiem, varoņiem u.tml.

Varoņeposs ir dievu, triksteru un varoņu mitoloģiskās darbības apdziedājums (piemēram, sengrieķu "Iliāda" un "Odiseja", par kuru autoru tiek uzskatīts Homērs, senindiešu "Mahābhārata", babiloniešu "Poēma par Gilgamešu"). Sengrieķu varoņeposa tradīcija turpinjās t.s. cikliskajās poēmās, kas parādījās 8. gadsimtā p.m.ē.

Didaktiskajam eposam ir raksturīgs tas, ka mazāk mitoloģiskā materiāla, toties dominē reālās dzīves attiecību tēlojums (žanra vienīgais zināmais pārstāvis ir Hēsiods) ("Teogonija" un "Darbi un dienas").

## Atsauces
# Rietumeiropa

Eiropas reģioni pēc ANO definīcijas. (ANO definētā Rietumeiropa iekrāsota debeszilā krāsā):

Ziemeļeiropa

Rietumeiropa

Austrumeiropa

Dienvideiropa
Rietumeiropas valstis (*Westeuropa*) atbilstoši "kultūras telpas" koncepcijai
**Rietumeiropa** ir Eiropas rietumu daļa, kurā pēc Eiropas Savienības (ES) ieteiktās definīcijas ietilpst Andora, Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Francija, Īrija, Lihtenšteina, Luksemburga, Monako, Nīderlande, Šveice, Vācija, kā arī autonomās Normandijas salas — Džērsija un Gērnsija, Menas Sala.

Politiski un vēsturiski šis termins dažādos laikmetos ir krasi mainījies. Savā ģeogrāfiskajā pamatnozīmē Rietumeiropā ietilpst arī Spānija un Portugāle, bet Britu salas pēc ANO definīcijas tiek pieskaitītas Ziemeļeiropai.

## Vēsture

Pēc Rietumromas impērijas sabrukuma Rietumeiropā dominēja Romas Katoļu baznīcas ietekme, bet pēc kristīgās baznīcas reformācijas tā sašķēlās protestantiskajā ziemeļdaļā (Lielbritānija, Nīderlande) un katoliskajā dienviddaļā (Spānija, Francija). No 15. līdz 19. gadsimtam Rietumeiropas valstis kļuva par globālām koloniālajām lielvarām. 20. gadsimta sākumā saasinājās Rietumeiropas valstu pretrunas ar Centrālajām lielvalstīm, vēlāk ar Padomju Savienību.

## Valstis

| Valsts | Galvaspilsēta |
| --- | --- |
|  Francija | Parīze |
|  Īrija | Dublina |
|  Apvienotā Karaliste | Londona |
|  Nīderlande | Amsterdama |
|  Beļģija | Brisele |
|  Luksemburga | Luksemburga |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rietumeiropa.
# Bismarka[labot | labot pirmkodu]

| Bismarka  |
| --- |
| Štata galvaspilsēta |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |

 |
|  Bismarka, Ziemeļdakota |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  ASV |
| Štats |
Ziemeļdakota |
| Grāfiste |
Būrlē |
| Administrācija |
|  • Mērs |
Stīvs Bakens |
| Platība |
|  • Kopējā |
87,382 km2 |
|  • sauszeme |
89,8 km2 |
| Augstums |
514 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • kopā |
73 622 |
|  • blīvums |
819,6 iedz./km2 |
| Laika josla |
EST (UTC-6) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
EDT (UTC-5) |
| Tālruņu kods |
701 |
| Mājaslapa |
www.bismarck.org |
|  **Bismarka Vikikrātuvē** |

**Bismarka** (angļu: *Bismarck*) ir pilsēta ASV, Ziemeļdakotas galvaspilsēta un otrā lielākā štata pilsēta. Pilsēta nosaukta par godu vācu valstsvīram Oto fon Bismarkam. Tā ir vienīgā ASV štata galvaspilsēta, kas nosaukta ārvalstu valstsvīra vārdā.

## Vēsture

1872. gadā tika izveidota apmetne pie Misūri upes kā dzelzceļa pilsēta *Union Pacific* (vēlāk *Northern Pacific*) Transkontinentālā dzelzceļa būvniecības laikā. Sākotnēji tā tika nosaukta par **Edvintonu** (par godu inženierim Edvinam Ferrandam Džonsonam), bet 1873. gadā pārdēvēta par **Bismarku**, lai piesaistītu vācu imigrantus un investīcijas no Vācijas. Nosaukums dots par godu Prūsijas kancleram Oto fon Bismarkam.

1883. gadā Bismarka kļuva par Dakotas Teritorijas galvaspilsētu, bet pēc Ziemeļdakotas izveides 1889. gadā – par tās galvaspilsētu.

Pilsēta attīstījās kā administratīvais un tirdzniecības centrs. 1930. gados šeit tika uzcelta jaunā Ziemeļdakotas Kapitolija ēka, kas joprojām ir viena no pilsētas galvenajām celtnēm. Bismarka kļuva arī par nozīmīgu transporta mezglu, pateicoties dzelzceļam un kuģošanai pa Misūri upi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bismarka.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* City of Bismarck official website
* «Bismarck, North Dakota». *Encyclopædia Britannica* (angļu) (11th izd.). 1911.
* Bismarck, capital of North Dakota (1916) from the Digital Horizons website
* Bismarck, capital of North Dakota (1923) from the Digital Horizons website
# Štīrija[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Štīrija** |
| Steiermark |
| —  **zeme**  —  |
| Štīrijas ainavaŠtīrijas ainava |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Štīrijas atrašanās vieta Austrijā |
| Pārvaldes centrs
  | Grāca
 |
| Valsts
 |  Austrija |
| Pilsētas un apriņķi |
1+12[rādīt]
* Grāca
* ---
* Brukas-Murcušlāgas apriņķis
* Deičlandsbergas apriņķis]
* Dienvidaustrumštīrijas apriņķis
* Grācas apkārtnes apriņķis
* Hartbergas-Firstenfeldas apriņķis
* Leibnicas apriņķis
* Leobenes apriņķis
* Līcenes apriņķis
* Murtāles apriņķis
* Veicas apriņķis
* Voitsbergas apriņķis
 |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 16 401,04 km² |
| Augstākais punkts | 2 995 m |
| Zemākais punkts | 200 m |
| **Iedzīvotāji** (2020) |
|  - Kopā | 1 246 576 |
|  - Blīvums | 76/km² |
| Laika josla | CET (UTC+1)
  |
|  - Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) |
| **Mājaslapa:** www.steiermark.at |
|  **Štīrija Vikikrātuvē** |

**Štīrija** (vācu: *Steiermark*, bavāriešu: *Steiamårk*, slovēņu: *Štajerska*) ir Austrijas federālā zeme valsts dienvidaustrumos. Pēc teritorijas otrā lielākā Austrijas zeme (pēc Lejasaustrijas). Robežojas dienvidos ar Slovēniju, dienvidrietumos — Karintiju, rietumos — Zalcburgu, ziemeļrietumos — ar Augšaustriju, ziemeļos — ar Lejasaustriju, bet austrumos — Burgenlandi. Vēsturiskās Štīrijas dienvidu daļa mūsdienās atrodas Slovēnijā kā Štajerskas novads.

## Pilsētas

### Karte

Auszē
Radkersburga
Bruka pie Mūras
Bērnbaha
Doičlandsberga
Eizenerca
Fehringe
Feldbaha
Frīdberga
Fronleitene
Firstenfelde
Gleisdorfa
**Grāca**
Hartberga
Jūdenburga
Kapfenberga
Kindberga
Knitelfelde
Kēflaha
Leibnica
Leobene
Līcene
Mariacelle
Mūrava
Mūreka
Mircušlāga
Obervelca
Rotenmanna
Šlādminga
Spīlberge Knitelfelde
Trībene
Trofaiaha
Foitsberga
Veica
Celtvēga Štīrijas pilsētu izvietojums
## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Štīrija.

* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Nellija Zaksa

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Nellija Zaksa *Nelly Sachs* |
| --- |
|  |
| Nellija Zaksa 1910. gadā |
| Personīgā informācija |
| Dzimusi | 1891. gada 10. decembrī  Šēneberga, Vācija |
| Mirusi | 1970. gada 12. maijā (78 gadi)  Stokholma, Zviedrija |
| Paraksts |  |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | Dramaturģe, dzejniece |
| Valoda | Vācu |
| Apbalvojumi | Nobela prēmija literatūrā |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Nellija Zaksa** (vācu: *Nelly Sachs*; dzimusi 1891. gada 10. decembrī, mirusi 1970. gada 12. maijā) bija ebreju tautības Vācijas dzejniece un dramaturģe.

1940. gadā emigrējusi uz Zviedriju. Viņas pazīstamākais darbs ir luga *Eli: Ein Mysterienspiel vom Leiden Israels* (1950), tāpat sarakstījusi dzejoļu *Zeichen im Sand* (1962), *Verzauberung* (1970), kā arī izdevusi dzejas krājumus *In den Wohnungen des Todes* (1947), *Flucht und Verwandlung* (1959), *Fahrt ins Staublose* (1961) un *Suche nach Lebenden* (1971). 1966. gadā saņēmusi Nobela prēmiju literatūrā par "izcilajiem liriskajiem un dramatiskajiem darbiem, kuros attēlots Izraēlas liktenis".

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Nellija Zaksa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Biogrāfija (angliski)

| Apbalvojumi |
| --- |
| Priekštecis:  **Mihails Šolohovs**  |  **Nobela prēmija literatūrā kopā ar Šmuelu Josefu Agnonu**  1966 | Pēctecis:  **Migels Anhels Asturjass**  |
# Jantes likums

Aksela Sandemūses dzimtajā pilsētā Jantes likumam veltīta plāksne, kurā dāniski rakstīti visi punkti
**Jantes likums** (dāņu un norvēģu: *janteloven*, zviedru: *jantelagen*, somu: *Janten laki*) ir Ziemeļvalstīm raksturīgs uzvedības kodekss, kurā kolektīvisms tiek stādīts augstāk par individuālismu un godkāre tiek atzīta kā kaut kas nevērtīgs un nepiedienīgs.

To desmit punktu veidā savā 1933. gada ironiskajā grāmatā „Bēglis šķērso savas takas” pirmoreiz formulēja dāņu rakstnieks Aksels Sandemūse (*Aksel Sandemose*):

1. Nedomā, ka esi īpašāks par mums.
2. Nedomā, ka esi pārāks par mums.
3. Nedomā, ka esi gudrāks par mums.
4. Neļaujies iedomai, ka esi labāks par mums.
5. Nedomā, ka esi zinošāks par mums.
6. Nedomā, ka esi svarīgāks par mums.
7. Nedomā, ka esi kādā jomā labāks par mums.
8. Tev nav ļauts par mums smieties.
9. Tu maldīsies, ja domāsi, ka kādam rūpi.
10. Nedomā, ka varēsi mūs pamācīt.

## Atsauces
# Dānijas krona[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Dānijas kronadanske kroner (dāniski) donsk króna (fēriski) danskinut koruuni (grenlandiski)** |
| ISO 4217 kods | DKK |
| Lieto |  Dānija *Grenlande  Fēru Salas* |
| Inflācija | 2,3% (vienīgi Dānijā) |
| Avots | *The World Factbook*, 2010. gads |
| ERM |  |
| Kopš | 1979. gada 13. marta |
| € = | kr 7,46038 |
| Josla | 2,25% |
| Piesaistīta pie | Eiro |
| Lejupējā vienība |  |
| 1/100 | ēre |
| Simbols | kr, ,- |
| Monētas | 50 ēres, 1, 2, 5, 10, 20 kronas |
| Banknotes | 50, 100, 200, 500, 1000 kronas |

**Dānijas krona** (dāņu: *danske kroner*) ir Dānijas, Grenlandes un Fēru Salu oficiālā valūta. To parasti apzīmē ar "kr." vai ar ISO kodu "DKK". 1 krona atbilst 100 ērēm. Krona ir piesaistīta eiro. Par Dānijas, Grenlandes un Fēru Salu oficiālo valūtu tā kļuva 1875. gada 1. janvārī. Dānijas iedzīvotāji 2000. gada septembrī notikušajā referendumā atteicās no pārejas uz eiro, tādējādi saglabājot kronas. Kronas emitē Dānijas Nacionālā banka. 2025. gada janvārī viena Dānijas krona atbilda 13,4 centiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dānijas krona.
* Dānijas Nacionālās bankas mājaslapa (angliski)
# Benilukss

| Benelux |
| --- |
|

|  |
| --- |
|  |
| Karogs |

 |
| Location of Benelux Beniluksa atrašanās vieta Eiropā |
| **Galvaspilsēta** | Amsterdama, Brisele, Luksemburga
 |
| Valsts valodas | nīderlandiešu un franču

---

Neoficiālās valodas: frīzu, vācu, luksemburgiešu |
| **Dalībvalstis** |  Beļģija  Nīderlande  Luksemburga
 |
| Valūta | Eiro  |
| **Oficiālā tīmekļa vietne**  |

**Benilukss** (saukts arī **Beniluksa valstis**) ir ekonomiska savienība, kas apvieno trīs kaimiņu monarhijas: Beļģiju, Nīderlandi un Luksemburgu. Nosaukums ir veidots no dalībvalstu nosaukumu pirmajām zilbēm un tika ieviests *Beniluksa Muitas savienībai*. Kopējais iedzīvotāju skaits ir 27,5 miljoni, kopējā platība 74 640 km². Vidējais iedzīvotāju blīvums ir 369 cilv./km².

## Vēsture

Līgumu, kas izveidoja **Beniluksa Muitas savienību**, parakstīja triju valstu emigrācijas valdības 1944. gada 5. septembrī Londonā un tas stājās spēkā 1948. gadā. Tas pārstāja darboties 1960. gada 1. novembrī, kad to aizstāja **Beniluksa Ekonomiskā savienība**, kuru izveidoja ar Hāgas līgumu 1958. gada 3. februārī. Tā priekštece ir (joprojām spēkā) Beļģijas-Luksemburgas Ekonomiskā savienība, ko nodibināja 1921. gada 25. jūlijā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Benilukss.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Zinātniskās fantastikas enciklopēdijas raksts (angliski)
* Beniluksa Ekonomiskā Savienība Arhivēts 2013. gada 4. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. - Oficiālā vietne
* Beniluksa Parlaments - Oficiālā vietne
* Beniluksa Tiesa Arhivēts 2016. gada 20. februārī, *Wayback Machine* vietnē. - Oficiālā vietne
* Beniluksa intelektuālā īpašuma ofiss - Oficiālā vietne
# Itāļu valodas[labot | labot pirmkodu]

Valodas Dzelzs laikmeta Apenīnu pussalā. Itāļu valodas norādītas pelēkos toņos
**Itāļu valodas** bija Apenīnu pussalā runātu, pie indoeiropiešu saimes piederošu valodu grupa, kurā ietilpst latīņu, osku, umbru un vairākas citas valodas.

Latīņu valoda asimilēja ne tikai izolētas, pie indoeiropiešu saimes nepiederošas valodas, piemēram, etrusku valodu, un indoeiropiešu valodas, kas nepiederēja pie itāļu grupas, piemēram, mesapiešu valodu, bet arī visas citas itāļu valodas un izplatījās visā Vidusjūras reģionā. Pēc latīņu valodas faktiskās nāves tā ilgu laiku baudīja augstu prestižu, piemēram, būdama viena no rakstvedības valodām Polijā-Lietuvā.

No sākotnējām itāļu valodām oficiāls statuss kādā teritorijā mūsdienās ir tikai latīņu valodai (Vatikānā), taču no latīņu valodas cēlušās romāņu valodas, tai skaitā itāļu valoda, ir plaši izplatītas pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Itāļu valodas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Zilbiskums

**Zilbiskums** ir termins, ko parasti attiecina uz kāda līdzskaņa spēju veidot zilbes kodolu (t.i., būt **zilbiskam**). Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā zilbiskumu apzīmē ar vertikālu līniju zem zīmes, piemēram, [n̩], ja zīmei ir apakšgarums, zilbiskuma diakritiskā zīme tiek norādīta virs tās, piemēram, [ŋ̍].

## Latviešu valodā

Latviešu valodā zilbiski var būt skaneņi, to vidū nazālie līdzskaņi (jeb nāseņi) /n ɲ m/ (kas atbilst burtiem ⟨n ņ m⟩) un likvīdie līdzskaņi (jeb plūdeņi) /l ʎ r/ (kas atbilst burtiem ⟨l ļ r⟩).

Latviešu valodas vārdi, kuros zilbes kodolu veido zilbiski līdzskaņi:

* *drēgns* [dræːgn̩s]
* *putns* [putn̩s]
* *krāšņs* [kraːʃɲ̍s]
* *posms* [puɔsm̩s]
* *kakls* [kakˑl̩s] vai [kakːl̩s] (par nebalsīgu troksneņu garumu latviešu valodā skat. rakstu *geminācija*)
* *bebrs* [bæbr̩s]
* *centrs* [tsentr̩s]
* *slapjš* [slapj̍ʃ] (*piezīme:* puspatskanis /j/ ir sonorantāks jeb skanīgāks par citiem līdzskaņiem, taču kā zilbes kodolu veidot spējīgus parasti min tikai skanīgos nāseņus un plūdeņus).

## Vācu valodā

Vācu valodas izskaņa *-en* var tikt realizēta gan kā [ə] (vidēja mēles pacēluma vidējās rindas patskaņa) un nezilbiska [n] kombinācija, gan kā zilbisks [n̩]. Piemēram, [ˈaʁbaɪtən] vai [ˈaʁbaɪtn̩].

## Angļu valodā

Glotāla slēdzeņa un zilbiska [n̩] kombinācija ir standarta izruna tādiem vārdiem kā *mountain*, *button*, *cotton* standarta amerikāņu angļu valodā.

Tā pat kā vācu valodā sastopami izrunas varianti, kad zilbisks līdzskanis tiek aizstāts ar vidēja mēles pacēluma vidējas rindas patskaņa un attiecīgā līdzskaņa (nezilbiskas versijas) kombināciju, piemēram, [ˈɹɪðm̩] un [ˈɹɪðəm] kā vārda *rhythm* izrunas varianti.

## Atsauces
# Konusa šķēlums

Konusa šķēlumu veidi:

1. parabola

2. riņķa līnija un elipse

3. hiperbola
**Konusa šķēlums** jeb **konika** matemātikā ir līnija, kas tiek iegūta konusa (precīzāk, konusa virsmas) un plaknes krustošanās rezultātā. Tradicionāli tiek izšķirti trīs konusa šķēlumu veidi: parabola, elipse un hiperbola. Riņķa līnija ir elipses speciālgadījums, kas dažreiz tomēr tiek izdalīts kā ceturtais veids.
# NanoSail-D

**NanoSail-D** ir NASA saules buras demonstrators, kuru izstrādāja Eimsa pētījumu centrs un Māršala kosmisko lidojumu centrs. Pirmais eksemplārs tika zaudēts nesēja kļūmes dēļ 2008. gadā. Otrais tika palaists 2010. gada 20. novembrī, tas veiksmīgi izvērsa buru 2011. gada 20. janvārī.

*NanoSail-D* starta konfigurācijā ir trīs CubeSat lieluma pavadonis ar sānu malām 30 × 10 × 10 cm un 4 kg masu. Pēc buras izvēršanas tās laukums ir 10 m³. Bura veidota no polimēra CP1, kas nav biezāks par zīdpapīru.

Pavadonis paredzēts septiņu dienu misijai zemā ģeocentriskā orbītā. Tas darbotos tik ilgi, kamēr izsīktu elektroenerģija. Viens no projekta uzdevumiem bija demonstrēt iespēju mazā konteinerā sapakot un izvērst lielu buras struktūru, kuru nākotnē varētu izmantot lielu struktūru izvēršanai kosmosā, piemēram, sakaru antenas, saules baterijas paneļi u.c.

## Pirmais eksemplārs

Pirmais *NanoSail-D* eksemplārs tika palaists 2008. gada 3. augustā 03:34 UTC no Omelekas salas ar nesējraķeti Falcon 1 kā sekundārā krava. Divas minūtes pēc starta otrā pakāpe atdalījās, bet pirmā pakāpe sadūrās ar otro. Rezultātā raķete novirzījās no kursa un nespēja sasniegt orbītu. Raķetes otrā pakāpe ar derīgo kravu iekrita Klusajā okeānā.

## Otrais eksemplārs

Uz zemes palikušais otrais rezerves eksemplārs tika sagatavots kosmiskajai misijai. Tas orbītā tika palaists 2010. gada 20. novembrī 01:25 UTC no Kodiakas salas ar nesējraķeti Minotaur IV pavadoņa FASTSAT sastāvā. 2010. gada 6. decembrī 06:31 UTC tika dota komanda atdalīt saules buru no *FASTSAT*, bet tomēr tas neatdalījās.
Pavisam negaidīti 2011. gada 19. janvārī *NanoSail-D* tika izmests. Pēc taimera komandas saules bura atvērās 20. janvārī aptuveni 03:00 UTC.
Pavadoņa baterija nebija uzlādējama un nebija paredzēta ilgai misijai, tā pamazām izlādējās. 21. janvārī 13:54 UTC tika uztverts pēdējais signāls no *NanoSail-D*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *NanoSail-D* NASA mājaslapā Arhivēts 2008. gada 7. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
* NanoSail-D2 sekošanas dati (angliski)
# SpaceX CRS-7

|  |
| --- |
| *SpaceX CRS-7* |
| KA veids | kravas kosmosa kuģis |
| Operators | *SpaceX*,  ASV |
| Bāzes platforma | *Dragon* |
| Starts | 28.06.2015. 14:21:11 UTC |
| Starta vieta | Kanaverala *SLC-40*  ASV |
| Nesējraķete | *Falcon 9 v1.1* |
| Palaists kopā ar | astoņi *Flock-1f* |
| Beigu datums | 28.06.2015. |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis | Zeme |
| Orbītas veids | LEO |
| Programma *Dragon* |
|

| Iepriekšējais | Nākamais |
| --- | --- |
| *SpaceX CRS-6* | *SpaceX CRS-8* |

 |

SpaceX CRS-7 jeb SpaceX Commercial Resupply Services 7 bija neveiksmīgs ASV uzņēmuma *SpaceX* bezpilota kravas kosmosa kuģa *Dragon* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju NASA *Commercial Resupply Services* (CRS) programmā. Tas tika zaudēts nesējraķetes avārijā 2015. gada 28. jūnijā

## Derīgā krava

*Dragon* bija iepildīts ar aptuveni 1867 kg kravas (1952 kg ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā atradās: mantas apkalpei (676 kg), zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (529 kg), stacijas rezerves daļas unu aprīkojums (461 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (166 kg), datoru piederumi (35 kg). To skaitā bija astoņi nanopavadoņi *Flock-1f*, kurus brīvā lidojumā paredzēts palaist no SKA moduļa *Kibo*.
Nehermētiskā kravas sekcijā bija kosmosa kuģu saslēgšanās adapters *International Docking Adapter* *IDA-1* ar masu 526 kg. To bija paredzēts uzstādīt pie viena no *Pressurized Mating Adapter*.

Uz zemi atgriežamā krava bija plānota ar masu 620 kg (ar iepakojumu 675 kg).

Raķetes eksplozija
## Lidojuma gaita

*Dragon* tika palaists 2015. gada 28. jūnijā 14:21:11 UTC ar nesējraķeti *Falcon 9 v1.1* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.
2 minūtes 18 sekundes pēc starta raķetes pirmajā pakāpē radās anomālija, un pēc dažām sekundēm raķete uzsprāga.

Pēc telemetrijas analīzēm un fiziskiem testiem tika secināts, ka visticamāk avārijas cēlonis bija balsteņa lūzums. Balstenis paredzēts otrās pakāpes hēlija tvertnes atbalstam, kura atrodas skābekļa tvertnē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Press kit NASA
# SpaceX CRS-26

|  |
| --- |
| *SpaceX CRS-26* |
|  *Cargo Dragon* nesējraķetes augšgalā starta laukumā |
| KA veids | kravas kosmosa kuģis |
| Operators | *SpaceX*,  ASV |
| Bāzes platforma | *Cargo Dragon* |
| Starts | 26.11.2022. 19:20:42 *UTC* |
| Starta vieta | Kanaverala *SLC-39A*  ASV |
| Nesējraķete | *Falcon 9 Block 5* |
| Palaists kopā ar | *DanteSat*, *LORIS*, *MARIO*, *NUTSat*, *ORCASat*, *petitSat*, *SPORT*, *SS-1*, *TJREVERB* |
| Lidojuma ilgums | 45 d 14 h 59 min |
| Nolaišanās | 11.01.2023. 10:19 *UTC* |
| Nolaišanās vieta | Meksikas līcis, Atlantijas okeāns |
| NSSDC ID | 2022-159A  |
| SCN | 54371 |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis | Zeme |
| Orbītas veids | LEO |
| Programma *Dragon* |
|

| Iepriekšējais | Nākamais |
| --- | --- |
| *SpaceX CRS-25* | *SpaceX CRS-27* |

 |

SpaceX CRS-26 bija ASV uzņēmuma *SpaceX* bezpilota kravas kosmosa kuģa *Cargo Dragon* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju *NASA* *Commercial Resupply Services 2* (*CRS-2*) programmā. *Cargo Dragon* orbītā palaida 2022. gada 26. novembrī; nolaižamais aparāts uz Zemes atgriezās 2023. gada 11. janvārī.

*CRS-26* lidojumam izmantoja jauno *Cargo Dragon* kapsulu *C211*. Nesējraķetei izmantoja jauno pirmo pakāpi (sērijas numurs *B1076*).

## Derīgā krava

*Cargo Dragon* kopējā kravas masa augšupceļā bija 3528 kg.
Hermētiskais nodalījums bija piepildīts ar 2332 kg kravas (kopā ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā bija: zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (937 kg), mantas un pārtika apkalpei (1062 kg), stacijas rezerves daļas un aprīkojums (296 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (25 kg), datoru materiāli (12 kg).

Kravā bija nanopavadoņi (*DanteSat*, *LORIS*, *MARIO*, *NUTSat*, *ORCASat*, *petitSat*, *SPORT*, *SS-1*, *TJREVERB*).

Nehermētiskajā kravas sekcijā bija 1196 kg krava: sarullēts saules bateriju panelis *iROSA*.

## Lidojuma gaita

*Cargo Dragon* palaida 2022. gada 26. novembrī 19:20:42 *UTC* ar nesējraķeti *Falcon 9 Block 5* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-39A*.
Pēc derīgās kravas atdalīšanas raķetes pirmā pakāpe nosēdās uz peldošās platformas *Just Read the Instructions* (*JRTI*) Atlantijas okeānā.

27. novembrī 12:39 *UTC* kravas kuģis automātiskā režīmā saslēdzās ar SKS pie *Harmony* moduļa augšējai pieslēgvietai pievienotā adaptera *PMA-3* saslēgšanās mezgla *IDA-3*.

30. novembrī no *CRS-26* nehermētiskās kravas telpas ar stacijas manipulatoru izņēma saules bateriju paneli *IROSA*, ko pārvietoja uz mobilo platformu *MBS*.

2023. gada 9. janvārī 22:05 *UTC* *Cargo Dragon* atvienojās no stacijas.
11. janvārī kuģis iedarbināja dzinējus un veica noiešanu no orbītas. 10:19 *UTC* nolaižamais aparāts nolaidās Meksikas līcī uz rietumiem no Floridas, punktā aptuveni 83° R 28° Z. Lidojuma ilgums bija 45 dienas 14 stundas 59 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: SpaceX CRS-26.
* CRS-26 Mission SpaceX
* CRS-26 Launch Blog NASA
* SpaceX CRS-26 Mission Overview NASA
* Dragon CRS-21,... CRS-26 (SpX 21,... 26) Gunter Dirk Krebs