Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Anihilācija

Pozitrona, kurš radies β+ sabrukšanā (sk. bēta sabrukšana), anihilācija par 2 gamma kvantiem, sastopoties ar elektronu
**Anihilācija** (latīņu: *anihilatio* — '"nav nekā" radīšana') ir elementārdaļiņu un antidaļiņu savstarpēja iznīcināšanās. Anihilācijā parasti rodas fotoni — gamma kvanti. Saduroties augstas enerģijas daļiņām un antidaļiņām, var rasties arī citas daļiņas — dažāda veida hadroni.

Anihilācija ir process, kura rezultātā izdalās maksimāli iespējamais enerģijas daudzums, t.i. antiviela ir ideāla "degviela". Tās lietojums pagaidām gan ir tīri teorētisks un par to var lasīt galvenokārt zinātniskās fantastikas grāmatās.
# Procesora kešatmiņa

**Procesora kešatmiņa** (angļu: *cache*) ir atmiņas veids, ko izmanto datora procesors, lai samazinātu vidējo piekļūšanas laiku operatīvajai atmiņai (RAM). Kešatmiņa jeb kešs ir maza, ātra atmiņa, kas glabā tās datu atmiņu kopijas no galvenās atmiņas, kuras datorprogrammas izmanto visbiežāk. Kamēr vien lielākā daļa piekļuves notiks kešam, nevis galvenajai atmiņai, atmiņas piekļūšanas vidējais latentums (*latency*) būs tuvāks keša latentumam, nevis galvenās atmiņas latentumam, kas vairumā gadījumu nodrošina būtisku aparatūras darbības paātrināšanos.

Kad procesors vēlas nolasīt vai ierakstīt galvenajā atmiņā, tas vispirms pārbauda, vai šī atmiņas kopija jau neatrodas kešā. To panāk, salīdzinot atmiņas atrašanās adresi ar visiem tagiem kešā, kas varētu saturēt šo adresi. Ja procesors atrod, ka atmiņas kopija ir kešā, saka, ka ir noticis keša trāpījums (*cache hit*). Gadījumā, ja noticis keša trāpījums, procesors nekavējoties izlasa vai ieraksta datus keša rindā. Proporciju, kas parāda piekļuves, kuru rezultāti ir keša hiti, sauc par trāpījumu biežumu (*hit rate*), kas ir keša efektivitātes rādītājs.

Gadījumā, ja nav keša trāpījums (*cache miss*), vairums kešu izvieto jaunu ieeju ar tagu (*tag*) „tikko nebija un notika kopēšana no galvenās atmiņas”. Gadījumā, ja atkārtojas pieprasījums pēc tiem pašiem datiem, jaunajai ieejai var piekārtot atsauci ar šo tagu, tāpat kā keša trāpījuma gadījumā. *Miss* ir lēni, jo tie pieprasa datus pārnest no galvenās atmiņas. Šī pārraide rada aizkavēšanos, jo galvenā atmiņa ir daudz lēnāka nekā keša atmiņa.

## *Write-back* algoritms

Write-back (ieraksts atpakaļ) algoritms darbojas pēc principa, ka datus ieraksta kešā, bet ierakstīšanu galvenajā atmiņā (*RAM*) izdara tikai, ja keša rindas saturs ir jāmaina. *Write-back* algoritma priekšrocība ir lielāks datu ierakstīšanas ātrums, jo galvenā atmiņa ir daudz lēnāka nekā keša atmiņa. Algoritmam ir koherences problēmas, jo keša satura izmaiņu gadījumā ir jāgaida ilgāk.

* Kešatmiņa ir aparatūra, bet virtuālā atmiņa vairāk tomēr ir programmatūras pārziņā.
* Kešu parametri: kopējais izmērs, bloka izmērs, asociativitāte.
# Windows 98[labot | labot pirmkodu]

*Windows 98*|  |
| Windows 98 ekrānuzņēmums |
| Uzņēmums / izstrādātājs | *Microsoft* |
| Pirmkoda modelis |
Slēgtais pirmkods |
| Pirmais izlaidums |
1998. gada 15. maijā |
| Pēdējā izlaiduma versija |
4.10 build 2222 A / 1999. gada 5. maijā |
| Kodola tips |
Monolīts kodols |
| Licence |
Komerciāla programmatūra |
| Iepriekšējā |
Windows 95 (1995) |
| Nākamā |
Windows 2000 (2000) |

Windows 98 (kodētais nosaukums Memphis) ir grafiska operētājsistēma, ko izstrādājis uzņēmums *Microsoft*. Tā bija otrā lielā izlaide *Windows 9x* operētājsistēmu sērijā. Ierakstīšanai datu nesējos tā tika nodota 1998. gada 15. maijā un pārdošanā nonāca 25. jūnijā. *Windows 98* bija nākamā versija pēc *Windows 95*. Tāpat kā tās priekšgājēja, tas bija hibrīds 16 bitu/32 bitu monolīts produkts ar MS-DOS bāzētu sāknēšanas stadiju. *Windows 98* 1999. gada 5. maijā sekoja *Windows 98 Second Edition*, bet pēc tam 2000. gada 14. septembrī *Windows 2000* . 2002. gada 30. jūnijā *Microsoft* izbeidza plaši pieejamu atbalstu *Windows 98* un *98 SE* versijai, bet 2006. gada 11. jūlijā — pagarināto atbalstu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Windows 98. – Microsoft (arhīvs)
* GUIdebook: Windows 98 galerija Arhivēts 2010. gada 27. septembrī, *Wayback Machine* vietnē. – tīmekļa vietne, kura veltīta grafisko lietotāja saskarņu sagalabāšanai un demonstrēšanai
# Arkādes spēle

Pac-Man — viena no pazīstamākajām arkādes spēlēm
**Arkādes spēle** (angļu: *Arcade game*) ir spēle, ko spēlē spēļu mašīnās (automātos), par kuru spēlētāji parasti maksā naudu monētu vai žetonu veidā. Arkādes spēles parasti atrodamas sabiedriskās vietās, piemēram, tirdzniecības centros, restorānos un izklaides zālēs. Arkādes spēles galvenokārt ir veidotas kā veiklības spēles un ietver arkādes videospēles, pinbola automātus, elektromehāniskās spēles.

Arkādes spēlēm ir īsi līmeņi, kas pakāpeniski pieaug grūtībā. Spēles dalībnieki spēlē spēli tik ilgi, kamēr viņu spēles avatārs ir dzīvs. Lai šis biznesa modelis būtu peļņu nesošs, spēles grūtībai jābūt pietiekami augstai, lai spēlētāji nespētu spēli pabeigt, un, lai būtu pietiekami atkarīgi no tās, lai turpinātu spēlēt.

1970. gadu beigas līdz 1980. gadu vidum bija arkādes spēļu uzplaukuma periods. “Kosmosa iebrucēji” (1978), “Asteroīdi” (1979) un “Pac-Man” (1980) bija šī perioda populārākās spēles. Videospēles uzradās dziesmās, multfilmās un filmās, kā piemēram, spēle “Trons” (1982).

Arkādes spēļu popularitāte sāka samazināties 1980. gadu beigās. Ap 2000. gadiem arkādes spēles lielākajā daļā pasaules vairs nav sastopamas, jo, sakarā ar tehnoloģiju attīstību, video spēles kļuva pieejamākas — tās ir sastopamas mobilajos telefonos, datoros, spēļu konsolēs, u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
# Paralakse

Zvaigznes paralakse
Paralakse attēlota ar animāciju, šķiet, ka tuvākie objekti pārvietojās ātrāk
**Paralakse** astronomijā ir šķietama debess spīdekļa pārvietošanās pie debess sfēras, ja novērotājs maina novērošanas stāvokli. Paralakse ir apgriezti proporcionāla attālumam līdz spīdeklim.

Militārpersonām: **paralakse** – perspektīva novirzīšanās no novērojamā objekta. Paralakse izpaužas šādi - ja šāvēja acs novirzās no tēmēkļa optiskās ass, tad perspektīvā nobīdās aplūkojamā objekta attēls. Mērķējot optiskajā tēmēklī, šāvējam mainot acs (ar ko tēmē) atrašanās vietu, atbilstoši mainās arī tēmējamais punkts optiskajā tēmēklī, saglabājot nemainīgu trāpījuma punktu.
# Bambusu apakšdzimta

| Bambusu apakšdzimta *Bambuseae* |
| --- |
| Bambusu mežs Hunaņā, Ķīnā |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Viendīgļlapji (*Liliopsida*) |
| Rinda | Graudzāļu rinda (*Poales*) |
| Dzimta | Graudzāļu dzimta (*Poaceae*) |
| Apakšdzimta | Bambusu apakšdzimta (*Bambusoideae*) |
|  |
|  **Bambusu apakšdzimta Vikikrātuvē** |

**Bambusu apakšdzimta** (*Bambusoideae*) ir daudzveidīga, lielākoties mūžzaļu daudzgadīgo augu apakšdzimta, kura ir klasificēta graudzāļu dzimtā.

Bambusiem, tāpat kā citām graudzālēm, stublāja starpmezgli parasti ir dobi, un vaskulārie kūlīši ir izvietoti lakstu sieniņās, nevis cilindriskā kambija slānī starp mizu (lūksni) un koksni (ksilēmu) kā tas ir divdīgļlapjiem un skujkokiem. Stublāji ir cilindriski.

Liela daļa no apakšdzimtā klasificētajām sugām ir pasaulē lielākās graudzāles, piemēram, apakšdzimtā klasificētā suga *Dendrocalamus sinicus* dzinumi var sasniegt 46 metru augstumu, 36 centimetru platumu un svaru līdz 450 kg.

Bambusu vidū ir daži no visātrāk augošajiem augiem pasaulē, pateicoties to unikālai sakneņu sistēmai. Dažas bambusu sugas 24 stundu laikā var izaugt pat 91 centimetru (tās aug ar ātrumu gandrīz 40 milimetri stundā). Austrumāzijā sastopamajai sugai *Phyllostachys bambusoides* 24 stundu laikā ir novērots pieaugums līdz 120 centimetriem.

Bambusam ir ievērojama ekonomiskā un kulturālā nozīme Dienvidāzijā, Dienvidaustrumāzijā un Austrumāzijā, jo to izmanto būvmateriāliem, kā pārtikas avotu, un to bieži attēlo mākslā, piemēram, bambusa gleznās un bambusa apstrāde. Bambuss, tāpat kā koks, ir dabiskas izcelsmes kompozītmateriāls, kura izturība parasti ir līdzīga spēcīgam skujkoku vai cietkoksnes kokmateriālam. Dažas bambusa sugas testa apstākļos ir uzrādījušas ievērojamu izturību. *Bambusa tulda*, kas aug Bangladešā un tās apkaimē, ir konstatēta izturības robeža līdz 60 000 psi. Citas bambusa sugas veido ārkārtīgi cietu materiālu. Ķīnā sastopamā *Bambusa tabacaria* stublāji satur tik daudz silīcija dioksīda, ka, cērtot ar cirvi, rodas dzirksteles.

## Klasifikācija

Bambusu apakšdzimtā ir klasificētas ciltis:

* *Arundinarieae,*
* *Bambuseae* (bambusu cilts),
* *Olyreae*.

## Galerija

* *Bambusa vulgaris*
* *Chimonobambusa quadrangularis*
* *Nastus borbonicus*
* *Otatea acuminata subsp. aztecoram*
* *Phyllostachys nigra*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bambusu apakšdzimta.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Tour de Ski

Tour de Ski* (TdS)** ir distanču slēpošanas sacensības, kas notiek Centrāleiropā katru gadu kopš 2006. gada, iespaidojoties no *Tour de France* riteņbraukšanas sacensībām. Katras no *Tour de Ski* sacensībām ir sastāvējušas no sešiem līdz deviņiem posmiem, kas notikuši decembra beigās un janvāra sākumā Čehijā, Vācijā, Itālijā un Šveicē. Sacensību kopējais balvu fonds ir 1 055 000 Šveices franku (844 000 Eiro), ņemot kopā vīriešu un sieviešu sacensības. Vīriešu un sieviešu sacensības notiek kopīgi, tajos pašos datumos, atšķiroties tikai sacensību distances garumam.

2017. gada janvārī par pirmo *Tour de Ski* startējušo un finišējušo Latvijas sportistu kļuva Indulis Bikše.

## Atsauces
# Rietumeiropas vasaras laiks

**Eiropas laika joslas**:

|  |  |
| --- | --- |
| zils |  Rietumeiropas laiks (UTC+0)
Rietumeiropas vasaras laiks (UTC+1) |
| gaiši zils |  Rietumeiropas laiks (UTC+0) |
| sarkans |  Centrāleiropas laiks (UTC+1)
Centrāleiropas vasaras laiks (UTC+2) |
| bēšs |  Austrumeiropas laiks (UTC+2)
Austrumeiropas vasaras laiks (UTC+3) |
| dzeltens |  Kaļiņingradas laiks (UTC+2) |
| zaļš |  Maskavas laiks (UTC+3) |

Gaišākās krāsās norādītas valstis, kas neievēro vasaras laiku: Alžīrija, Baltkrievija, Islande, Krievija, Maroka, Tunisija un Turcija

**Rietumeiropas vasaras laiks** (**WEST**) ir vasaras laiks, kas ir vienu stundu priekšā Universālajam koordinētajam laikam. To izmanto:

* Kanāriju Salas
* Portugāle (ieskaitot Madeiru, bet ne Azoras)
* Īrija
* Apvienotā Karaliste
* Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumi
* Fēru Salas
* Maroka

Vairākās valstīs tas zināms ar citu nosaukumu:

* **Lielbritānijas vasaras laiks** (**BST**) Apvienotajā Karalistē.
* **Īrijas standarta laiks** (**IST**) (*Am Caighdeánach na hÉireann* (ACÉ)) Īrijā. Dažkārt kļūdaini saukts arī par "Īrijas vasaras laiku" (*Am Samhraidh na hÉireann*).

## Atsauces
# Šetlendas salas

| Šetlenda  |
| --- |
| apgabals |
| *Shetland* |
|  |
| Meinlendas ainava; Pašvaldības ēka Lērikā; Šetlendas apaļo māju drupas |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
|  Šetlenda Skotijā |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Apvienotā Karaliste |
| Zeme |  Skotija |
| Administratīvais centrs |
Lērika |
| Platība |
|  • grāfiste |
1 467 km2 |
| Iedzīvotāji
(2022) |
|  • grāfiste |
23 020 |
|  • blīvums |
15,7/km² |
| Laika josla |
GMT (UTC0) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
BST (UTC+1) |
| ISO 3166 kods |
GB-ZET |
|  **Šetlenda Vikikrātuvē** |

**Šetlendas salas** (angļu: *Shetland Islands*) vai **Šetlenda** (*Shetland*) ir arhipelāgs Atlantijas okeānā, Skotijas ziemeļaustrumu piekrastē. Tās ir daļa no Britu salām, viens no Skotijas pašvaldību apgabaliem.

Kopējā Šetlendas salu grupas platība ir 1466 kvadrātkilometri un tā sastāv no aptuveni trīssimt salām un šērām, no kurām apdzīvotas ir tikai sešpadsmit. Lielākās salas ir Meinlenda (967 km²), Jella un Unsta. Apdzīvotākā vieta un reizē Šetlendas salu administratīvais centrs ir Lērika.

Salu ainavai raksturīgi pauguraini līdzenumi, augstienes līdz 450 metriem. Galvenās nodarbošanās ir aitkopība, zvejniecība. No šejienes nāk arī Šetlandes ponijs. Kopš septiņdesmitajiem gadiem Šetlendas salu apkārtnē iegūst naftu.

Līdz 14. gadsimtam Šetlendas salas kolonizēja norvēģu vikingi, bet pēc iekšpolitiskām un ārpolitiskām neveiksmēm Norvēģijā, salas ieguva Skotija.

## Skatīt arī

* Dienvidšetlendas salas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Šetlendas salas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Vidusaugšvācu valoda[labot | labot pirmkodu]

Vidusaugšvācu valodā sarakstītās „Nībelungu dziesmas” rokraksta lapa
**Vidusaugšvācu valoda** (vācu: *Mittelhochdeutsch*; pašnosaukums — *Diutsch*) ir vācu valodas attīstības posms, kas ilga no aptuveni 1050. līdz 1350. gadam. Vidusaugšvācu valodas priekštece bija senaugšvācu valoda (*althochdeutsch*), bet turpinājums — jaunaugšvācu valoda (*neuhochdeutsch*). Vecaugšvācu valoda bija izplatīta lielākajā daļā Viduseiropas, kur kļuva par svarīgu rakstniecības un tieslietu valodu.

Šajā posmā attīstījās vācu daiļliteratūra — dzeja un proza, kuras pamatā bieži vien bija bruņinieku kultūra. Pazīstamākie vidusaugšvācu valodā rakstošie autori bija Valters fon der Fogevaide un Hārtmans fon Aue. Līdzās daiļliteratūrai svarīga loma bija arī vidusaugšvācu valodā sarakstītajiem likumiem un pirmajiem tiesību tekstiem.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vidusaugšvācu valoda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Būkmols[labot | labot pirmkodu]

| Būkmols *bokmål*  |
| --- |
| Izruna: | IPA: ˈbûːkmoːɫ |
| Valodu lieto: |  Norvēģija  |
| Reģions: | galvenokārt Norvēģijas rietumi |
| Pratēju skaits: | *rakstu valoda* |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Ģermāņu   Ziemeļģermāņu    Rietumskandināvu     **Būkmols**  |
| Rakstība: | latīņu alfabēts (norvēģu alfabēts)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Norvēģija |
| Regulators: | *nav oficiāla regulatora* |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | nb |
| ISO 639-2: | nob |
| ISO 639-3: | nob  |
| Jaunnorvēģu valodas izplatība iekrāsota zilā krāsā |
|

**Būkmols** (norvēģu: *bokmål* — ‘grāmatu valoda’), līdz 1929. gadam pazīstams kā **riksmols** (*riksmål*), ir viena no divām norvēģu standarta valodām. Tāpat kā otra standarta valoda, jaunnorvēģu valoda (norvēģu: *nynorsk*), tā būtībā ir rakstu valoda, jo lielākā daļa norvēģu runā dialektos, kuri dažādās pakāpēs atšķiras no rakstītās valodas. Būkmols ir tuvs dāņu valodai, no kuras tas 19. gadsimtā daļēji aizgūts. Būkmols no divām norvēģu rakstībām ir visplašāk izmantotā rakstība valstī. Būkmolu lieto aptuveni 85-90% Norvēģijas iedzīvotāju. Izņēmums ir Rietumnorvēģija, kur vairākums izmanto jaunnorvēģu valodu. Arī ārzemju studentiem visbiežāk māca būkmolu. Vecais rakstības standarts, pazīstams kā riksmols, vairs nav oficiālas valodas statusā, bet pagātnē to plaši izmantoja laikraksti un rakstnieki.

## Vēsture

Plakāts pret obligātu valodas "apvienošanu" (1955. gadā)
Dānijas-Norvēģijas ūnijas laikā (1536.–1814.) Norvēģijā oficiālā valoda bija dāņu valoda. Arī Norvēģijas pilsētu, sevšķi galvaspilsētas Kristiānijas, intelektuālā elite šajā laikā izmantoja dāņu rakstību.

1899. gadā radās riksmola (norvēģu: *rikskmål* — ‘valsts valoda’) kustība, kuras rezutātā 1907. gadā tika nodibināta Riksmola biedrība (norvēģu: *Riksmålsforbundet*). Riksmols bija pielāgota dāņu rakstība. 1907. un 1917. gadu reformas formalizēja riksmolu un 1907. gads tiek uzskatīts par riksmola atdalīšanās no dāņu valodas gadu.

Nosaukums *būkmols* riksmola vietā tika oficiāli pieņemts 1929. gadā. 1917. un 1938. gadu valodas reformas pavirzīja būkmolu tuvāk jaunnorvēģu valodai ar nolūku kādreiz nākotnē apvienot abus valodu veidus **kopnorvēģu** (norvēģu: *samnorsk*) valodā. Pēc otrā pasaules kara situācija mainījās, būkmola kustībai sākot uzstāties pret konverģenci, un 1981. gada reforma padarīja būkmolu konservatīvāku.

2017. gadā Norvēģijā ierosināja mainīt nosaukumu "*bokmål*" uz "norvēģu" vai atgriezt veco nosaukumu "*riksmål*", taču to noraidīja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Būkmols.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Lielbritānija (sala)

Lielbritānijas salas atrašanās vieta Eiropā
**Lielbritānija** ir sala kontinentālās Eiropas ziemeļrietumos. Lielbritānija ir astotā lielākā sala pasaulē, kā arī lielākā sala Eiropā. Uz tās dzīvo 66,02 miljoni iedzīvotāju un tā ir trešā visapdzīvotākā sala uz Zemes. Rietumos no tās atrodas vēl viena liela sala — Īrija, kā arī tai apkārt atrodas vēl ap 1000 mazāku salu.

Lielbritānija veido lielāko daļu no Apvienotās Karalistes teritorijas, tādēļ šo valsti nereti dēvē par Lielbritāniju.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lielbritānija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)