Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Astronomisks objekts

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
|   |
|   |
|    |
|   |
|   |
|   |
|   |

 |
| Dažādi astronomiskie objekti |

**Astronomisks objekts** jeb **debess ķermenis** ir fizikāls ķermenis, kurš atrodas Visumā. Pie debess ķermeņiem pieskaita Sauli, Mēnesi, Saules sistēmas planētas, zvaigznes, mazās planētas un citus astronomiskos ķermeņus.

| Saules sistēma | Ārpussaules sistēmas objekti |
| --- | --- |
| Vienkārši objekti | Jaukti objekti | Paplašināti objekti |
| * Saule
* Planetārā sistēma
	+ Planētas
		- Merkurs
		- Venera
		- Zeme
			* Mēness
		- Marss
		- Jupiters
		- Saturns
		- Urāns
		- Neptūns
	+ Pundurplanētas
		- Plutons
		- Erīda
		- Cerera
	+ Asteroīdi
		- Asteroīdu josla
	+ Transneptūna objekti
		- Koipera josla
	+ Komētas
	+ Orta mākonis
	+ Meteroīdi
		- Meteori
		- Meteoru lietus
		- Bolīdi
 | * Citplanētas
* Brūnie punduri
* Zvaigznes pēc spektrālā tipa
	+ Zilās zvaigznes
	+ Zili baltās zvaigznes
	+ Baltās zvaigznes
	+ Dzeltenbaltās zvaigznes
	+ Dzeltenās zvaigznes
	+ Oranžās zvaigznes
	+ Sarkanās zvaigznes
* Zvaigznes pēc spožuma
	+ Pundurzvaigznes
* Saliktās zvaigznes
	+ Baltie punduri
		- Melnie punduri
	+ Neitronu zvaigznes
		- Magnetāri
		- Pulsāri
	+ Melnie caurumi
 | * Planetārās sistēmas
* Zvaigžņu sistēmas
	+ Vienas zvaigznes sistēmas
		- Saules sistēma
	+ Vairāku zvaigžņu sistēma
		- Dubultzvaigznes
		- Trīs zvaigžņu sistēmas
* Galaktikas
	+ Kvazāri
	+ Pundurgalaktikas
* Galaktiku kopas
 | * Miglāji
* Kosmiskais mikroviļņu fona starojums
* Tumšā matērija
 |

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Astronomisks objekts.

* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Dzelzceļa transports

Pasaules dzelzceļa tīkla karte
**Dzelzceļa transports** ir sauszemes transporta veids, kas balstās uz dzelceļa infrastruktūru. Tas ir viens no sliežu transporta veidiem. Dzelzceļa transporta priekšrocības, salīdzinot ar citiem transporta veidiem, ir lielā kravnesība (sauszemes transporta veidiem tā ir viena no lielākajām), kā arī lielā energoefektivitāte, savukārt pie trūkumiem noteikti jāmin ierobežotā piekļuve dažādām ģeogrāfiskām vietām. Lai nodrošinātu dzelzceļa transporta pārklājumu, nepieciešams izbūvēt sliedes.

Dzelzceļa transports ir attīstīts Eiropā, Ziemeļamerikā un Austrumāzijā. Protams, tas pastāv arī citos pasaules reģionos, bet nereti dzelzceļa tīkla pārklājums nav izbūvēts plaši un izvērsti.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dzelzceļa transports.

* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Rotācija

Zemes rotācija
**Rotācija** (latīņu: *rotatio* — ‘griešanās’) ir apļveida mehāniskā kustība ap rotācijas asi. Plaknē rotācija notiek ap kādu noteiktu punktu jeb rotācijas centru. Plaknes figūrām rotācijas virzienu nosaka ar relatīvo virzienu, tas ir, pulksteņrādītājvirzienā vai pretpulksteņrādītājvirzienā. Absolūti cieta ķermeņa griešanos ap nekustīgu rotācijas asi sauc par griezes kustību.

## Skatīt arī

* Leņķiskais ātrums
* Spēka moments
* Impulsa moments
* Inerces moments
* Kinētiskā enerģija
* Masas centrs

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rotācija.
# Kelvins

**Kelvins** (*simbols: K*) ir temperatūras mērvienība, tā ir viena no septiņām SI pamatmērvienībām. Temperatūra, kas ir vienāda ar 0 kelviniem, tiek saukta par absolūtās nulles temperatūru, savukārt Kelvina temperatūras skala — par absolūto temperatūras skalu. Kelvins pēc vērtības ir vienāds ar Celsija grādu, bet 0 °C = 273,15 K. Kelvina un Celsija temperatūras skalas ir nobīdītas par 273,15 K, jo ūdens trīskāršā punkta temperatūra atbilst 0,01 °C.

Kelvins nosaukts britu fiziķa Viljama Tomsona, vēlākā lorda Kelvina vārdā.

Līdz 1968. gadam kelvinu oficiāli sauca par Kelvina grādu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kelvins.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)

**Temperatūras mērvienības**|  | °C | °F | K |
| --- | --- | --- | --- |
| Uz °C |  | °C = (°F − 32) / 1,8 | °C = K − 273,15 |
| Uz °F | °F = (°C × 1,8) + 32 |  | °F = (K × 1,8) − 459,67 |
| Uz K | K = °C + 273,15 | K = (°F + 459,67) ÷ 1,8 |  |
| Absolūtā nulle | −273,15 °C | −459,67 °F | 0 K |
| Ledus kušanas temperatūra
(aptuveni) | 0 °C | 32 °F | 273,15 K |
| Ūdens trīskāršais punkts | 0,01 °C | 32,018 °F | 273,16 K |
| Ūdens viršanas temperatūra
(aptuveni) | 99,9839 °C | 211,9710 °F | 373,1339 K |
# Ņūtons

Spēka mērīšana ar dinamometru
**Ņūtons** (simbols: **N**) ir SI sistēmas spēka mērvienība. Mērvienība nosaukta par godu angļu zinātniekam Īzakam Ņūtonam.

## Definīcija

1 Ν ir spēks, kas ķermenim, kura masa ir 1 kg, piešķir 1 m/s2 lielu paātrinājumu, kas vērsts spēka darbības virzienā

Pēc Otrā Ņūtona likuma

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0

izriet, ka 1 N = 1 kg⋅m ⋅s-2

## Piemēri

1 ņūtonu liels svars piemīt tādam ķermenim, kura masa ir 1 kg, ja brīvās krišanas paātrinājums ir 1 m/s2. Bet tā kā tas uz Zemes ir nevis 1, bet gan apmēram 9,8 m/s2, tad 1 kg smags ķermenis spiedīs uz Zemes virsmu jau ar 9,8 ņūtonu lielu spēku.

1 ņūtons = 105 (100 000) dini.

Ja ķermeņa masa uz Zemes ir 1 kg, tad tā svars būs 1 x 9,8 = 9,8 N, jeb apmēram 10 ņūtoni, tātad 1 ņūtons ir aptuveni vienāds ar 100 gramiem masas.
Cilvēks, kura masa ir 70 kilogrami, spiež uz Zemes virsmu ar 686 N lielu spēku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ņūtons.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Svārsts[labot | labot pirmkodu]

Matemātiskā svārsta raksturlielumi
**Svārsts** ir ķermenis, kas nostiprināts iekarē un var brīvi šūpoties ap horizontālu asi, kas ir līdzsvara stāvoklis. Kad svārsts tiek atvirzīts no līdzsvara stāvokļa, tas smaguma spēka iedarbībā atgriežas līdzsvara stāvoklī. Smaguma spēks un ķermeņa masas inerce nodrošina svārstības ap līdzsvara stāvokli. Laiku, kurā svārsts veic vienu pilnu svārstību, sauc par periodu.

Svārstu pirmais atklāja Galileo Galilejs 1602. gadā (viņš bija pirmais, kas sāka pētīt svārstu īpašības), kopš tā laika tas ir ticis izmantots laika mērīšanai. Svārsta mehānisms bija pasaulē precīzākais laikrādis līdz pat 1930. gadiem. Svārsti tiek izmantoti, lai noregulētu svārstu pulksteņus, kā arī zinātniskos instrumentos, kā akselerometros un seismogrāfos. Agrāk tas tika izmantots arī gravimetros, lai noteiktu brīvās krišanas paātrinājumu.

Matemātiskais svārsts ir svārsta idealizētais modelis, kur ķermenis tiek aizstāts ar materiālu punktu, kas pakārts neizstiepjamā diegā, kam nav masas. Tāpat netiek ņemta vērā berze un gaisa pretestība.

## Periods

Svārstību periods, ja amplitūda *θ0* ir pietiekami maza (tik maza, lai sinusa vērtība no amplitūdas var tikt pietuvināta *θ*, ja *θ* mēra radiānos), svārstam ir aprēķināms pēc Heigensa formulas:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 ,
kur *L* ir svārsta garums un *g* ir brīvās krišanas paātrinājums.

Lielākām amplitūdām periods pakāpeniski palielinās ar amplitūdu, līdz ar to periods jāaprēķina ar citu formulu. Viens no veidiem ir to aprēķināt ar rindu palīdzību:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
## Skatīt arī

* Atsperes svārsts
* Balistiskais svārsts
* Dubošinska svārsts
* Dubultais svārsts
* Fizikālais svārsts
* Fuko svārsts
* Harmoniskais oscilators
* Kapicas svārsts
* Matemātiskais svārsts
* Mehāniskais pulkstenis
* Metronoms
* Ņūtona šūpulis
* Sekunžu svārsts
* Vērpes svārsts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Svārsts.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Šausmu filma

Boriss Kārlofs Frankenšteina briesmoņa lomā
**Šausmu filma** (jeb sarunvalodā **šausmene**; angļu: *horror film, horror movie*) ir mākslas filmas žanrs. Pie šausmu filmām pieskaitāmas tās filmas, kas mēģina nobiedēt skatītāju, radīt satraukuma un šausmu sajūtas, veidot saspringtu šausmu atmosfēru un mokošas nākamo šausmu gaidas — tā saukto "saspensa" efektu (angļu: *suspense* — 'neziņa').

## Šausmu filmu apakšžanri

### Slešers

Slešers (no angļu: *slash* — 'cirtiens') ir šausmu filmu apakšžanrs (dažreiz tiek saukts par "pusaudžu šausmu filmām"), kam raksturīga slepkavas-psihopāta (dažreiz tas valkā masku) esamība, kurš izseko un pa vienam nogalina vairākus upurus-pusaudžus.

### Filmas par cilvēkēdājiem

Pirmā filma, kas kaut kādā mērā bija veltīta cilvēkēdājiem, ir 1963. gada filma *Blood Feast*. Šis savdabīgais apakšžanrs atdalījās no cita apakšžanra — filmām par zombijiem.

Vienas no populārākajām filmām par kanibālismu ir filmu sērija par Hanibālu Lekteru — "Jēru klusēšana", "Sarkanais pūķis", "Hanibāls: sākums" (*Hannibal Rising*). Nozīmīga ir arī filma *Ravenous* (1999).

### Filmas par vilkačiem

Pirmā filma, kas bija veltīta vilkačiem, bija mēmā filma "Vilkacis" (*Werewolf*, 1913). Pēc tās sekoja vēl dažas mēmās filmas par vilkačiem. Pirmā filma ar skaņu bija vācu filma *Le Loup Garou*. 1935. gadā studija *Universal Pictures* izlaida filmu *Werewolf of London*, bet 1941. gadā filmu *The Wolf Man*. Šīs filmas iezīmēja daudzus stereotipus turpmākajiem kinematogrāfijas vilkačiem.

### Filmas par vampīriem

Ļoti populārs šausmu filmas apakšžanrs ir filmas par vampīriem. Šajās filmās pret cilvēkiem vēršas nemirstīgas būtnes, kurām nepieciešamas svešas asinis.

### Filmas par zombijiem

Šausmu filmu apakšžanrs, kur ļaunuma un šausmu iemiesojums ir augšāmcēlušies miroņi jeb zombiji. Dažādās filmās zombiji ir attēloti dažādi, no tik tikko kustošiem un trūdošiem līdz būtnēm, kas pārspēj cilvēku fiziskās dotības. Ir arī filmas, kurās zombiji ir labie un pozitīvie tēli, bet tāds zombiju paveids vairāk ir raksturīgs komēdijām.

### Gotiskās filmas

Pirmās gotiskās filmas (jeb "šausmu filmas") uzņēma vācu kinorežisors F. V. Murnavs. Izcilas gotiskās filmas ir uzņēmuši Frānsiss Fords Kopola ("Drakula", 1992), Verners Hercogs ("Nosferatu – nakts fantoms", 1979) un citi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Šausmu filma.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Šausmu filmu sadaļa IMDb mājaslapā Arhivēts 2010. gada 21. janvārī, *Wayback Machine* vietnē.
* Ķīniešu šausmu filmas
* Britu šausmu filmas
# Eirāzija[labot | labot pirmkodu]

Eirāzija
**Eirāzija** ir uz Zemes lielākā sauszemes teritorija, kas apvieno Eiropu un Āziju. Visbiežāk Eirāziju uzskata par kontinentu, tai pat laikā dēvējot Eiropu un Āziju par pasaules daļām. Eirāzijas platība ir ap 55 miljoniem km² (36,2% Zemes sauszemes platības), tajā dzīvo ap 4,6 miljardi cilvēku (72,5% Zemes iedzīvotāju). Pirmais Eirāzijai apkārt apbrauca Ādolfs Ēriks Nordenšelds 1878.—1879. gadā. Nosaukumu "Eirāzija" pirmais lietojis austrāliešu ģeologs Eduards Ziss (1883).

## Termina "kontinents" lietojums

Nereti Eirāziju uzskata par superkontinentu, kas apvieno divas pasaules daļas — Eiropu un Āziju. Eirāziju pat apvieno arī ar Āfriku, jo arī Āfrika ir saistīta ar Eirāziju pie Suecas.

Uzskats par Eiropu kā atsevišķu kontinentu balstās uz eirocentrisko pasaules uzskatu antīkajā periodā un vēlākajos gadsimtos. ASV un Rietumeiropas skolās pārsvarā māca, ka Eiropa un Āzija ir divi atsevišķi kontinenti, kamēr, piemēram, Japānā un Austrumeiropā - ka Eirāzija ir viens kontinents ar divām daļām — Eiropu un Āziju.

Eirāzijas sadalījums divos kontinentos — Eiropā un Āzijā — nav pamatots no fiziskās ģeogrāfijas viedokļa, jo abus kontinentus atšķirībā no pārējiem pasaules kontinentiem saista plašas sauszemes masas.

Uzskatu vēsture par Eiropas un Āzijas robežu
## Robeža starp Eiropu un Āziju

Mūsdienās robežu starp Eiropu un Āziju visbiežāk velk pa Urālu centrālo asi, pa Urālas upi, pa Kaspijas jūru, Maničas ieplaku, Melno jūru, Bosforu, Marmora jūru un visbeidzot — Dardaneļu šaurumu. Kipra nav Eiropas pusē. Robežas ceļš Kaspijas un Melnajā jūrā tiek brīvi interpretēts. Maničas ieplakas vietā bieži lieto arī Kaukāza kalnu ūdensšķirtni.

## Citi pielietojumi

Džordža Orvela darbā "1984" termins "Eirāzija" apzīmē plašu politisko apvienību, kas neiekļauj Britu salas un Austrumāziju.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Eirāzija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
# Locījums

Locījumu skaits dažādās Eiropas valodās. Pelēkā krāsā — valodas, kurās neloka lietvārdus
**Locījums** ir gramatiska forma, kas norāda uz noteiktām vārda semantiskajām un sintaktiskajām funkcijām vārdkopā vai teikumā. Latviešu valodā locījumi piemīt lietvārdiem, īpašības vārdiem, vietniekvārdiem. Latviešu valodā lietvārdiem locījumu izsaka ar galotni.

## Locījumi latviešu valodā

* Nominatīvs (Kas?) [koks, salds, viņš/-a u.c.]
* Ģenitīvs (Kā?) [koka, salda, viņa/-as u.c.]
* Datīvs (Kam?) [kokam, saldam, viņam/-ai u.c.]
* Akuzatīvs (Ko?) [koku, saldu, viņu u.c.]
* Instrumentālis (Ar ko?) [ar koku, ar saldu, ar viņu u.c.]
* Lokatīvs (Kur?) [kokā, saldā, viņā u.c.]
* Vokatīvs (bez jautājuma) [koks!, salds!, tu! u.c.]

## Skatīt arī

* Deklinācija (valodniecība)

## Ārējās saites

* Letonika.lv — Vārdu analīze
# Lielais drudzis[labot | labot pirmkodu]

| Lielais drudzis |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *The Big Heat* |
| Žanrs | *film noir*, kriminālfilma |
| Režisors |
Frics Langs |
| Galvenajās lomās | * Glenns Fords
* Glorija Greiema
* Džoslina Brando
* Lī Mārvins
 |
| Studija | *Columbia Pictures* |
| Izplatītājs | *Columbia Pictures* |
| Izdošana | * 1953. gada 14. oktobris
 |
| Ilgums |
90 minūtes |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Kopējie ienākumi |
1,25 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"Lielais drudzis"** (angļu: *The Big Heat*) ir 1953. gada ASV *film noir* kriminālfilma, kuras režisors ir Frics Langs. Filmā galvenās lomas atveido Glenns Fords, Glorija Greiema, Džoslina Brando un Lī Mārvins.

Filma stāsta par policistu Deivu Banjonu (Fords), kurš cīnās pret politiski ietekmīgu noziedzības sindikātu.

"Lielais drudzis" pirmizrāde notika 1953. gada 14. oktobrī. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un bieži tiek uzskatīta par labāko filmu, kuru Langs ir veidojis ASV. 2011. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Netīrais Harijs[labot | labot pirmkodu]

| Netīrais Harijs |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Dirty Harry* |
| Žanrs |
asa sižeta trilleris, *neo-noir* |
| Režisors |
Dons Sīgels |
| Producents |
Dons Sīgels |
| Scenārija autors | * Harijs Džulians Finks
* Rita Finka
* Dīns Rīsners
 |
| Galvenajās lomās | * Klints Īstvuds
* Endijs Robinsons
* Harijs Gvardino
* Reni Santoni
* Džons Vernons
 |
| Mūzika |
Lalo Šifrins |
| Operators |
Brūss Surtess |
| Studija | *The Malpaso Company* |
| Izplatītājs | *Warner Bros. Pictures* |
| Izdošana | * 1971. gada 23. decembris
 |
| Ilgums |
102 minūtes |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
4 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
36 miljoni US$ |
| Nākamā filma | *Magnum Force* (1973) |
| **IMDb profils** |

**"Netīrais Harijs"** (angļu: *Dirty Harry*) ir 1971. gada ASV *neo-noir* asa sižeta trillera filma, kuras režisors un producents ir Dons Sīgels. Filmā galvenās lomas atveido Klints Īstvuds, Endijs Robinsons, Harijs Gvardino, Reni Santoni un Džons Vernons.

Policistam Harijam Kalahanam (Īstvuds) ir jāaptur sērijveida slepkava "Skorpions" (Robinsons), kurš terorizē Sanfrancisko.

"Netīrais Harijs" pirmizrāde notika 1971. gada 23. decembrī. Filma bija komerciāli veiksmīga, tā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes. Filmai izdoti četri turpinājumi: *Magnum Force* (1973), *The Enforcer* (1976), "Pēkšņs trieciens" (*Sudden Impact*, 1983) un "Spēle ar nāvi" (1988). 2012. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* allmovie identifikators am6862 nav derīgs.
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Trakie suņi[labot | labot pirmkodu]

| Trakie suņi |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Reservoir Dogs* |
| Žanrs |
kriminālfilma |
| Režisors |
Kventins Tarantīno |
| Producents |
Lorenss Benders |
| Scenārija autors |
Kventins Tarantīno |
| Galvenajās lomās | * Hārvijs Keitels
* Tims Rots
* Kriss Pens
* Stīvs Bušemi
* Lorenss Tīrnijs
* Maikls Madsens
 |
| Operators |
Andžejs Sekula |
| Studija | * *Live America Inc.*
* *Dog Eat Dog Productions*
 |
| Izplatītājs | * *Miramax Films*
 |
| Izdošana | * 1992. gada 21. janvāris (Sansensas kinofestivāls)
* 1992. gada 9. oktobris (ASV)
 |
| Ilgums |
99 minūtes |
| Valsts | * ASV
 |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
1,2 — 3 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
2,8 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"Trakie suņi"** (angļu: *Reservoir Dogs*) ir 1992. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors un producents ir Kventins Tarantīno. Filmā galvenās lomas atveido Hārvijs Keitels, Tims Rots, Kriss Pens, Stīvs Bušemi, Lorenss Tīrnijs, Maikls Madsens, Kventins Tarantīno un Edvards Bankers, kuri atveido dimantu zagļus, un kuru plānotā dārglietu veikala aplaupīšana noiet greizi. Filmā tiek attēloti notikumi pirms un pēc aplaupīšanas, bet ne pati aplaupīšana. Tajā ir daudz motīvu, kas vēlāk kļuvuši par Tarantīno iezīmēm — vardarbīga noziedzība, atsauces uz popkultūru, rupjības un nelineāra sižeta līnija.

"Trakie suņi" ir kļuvusi par kulta filmu, kā arī tā tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām neatkarīgajām filmām. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauces, kaut gan filmas ienākumi bija tikai 2,8 miljoni dolāru. "Trakie suņi" ieguva lielāku popularitāti pateicoties Tarantīno nākamajai filmai "Lubene" (1994).

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Itāļu neoreālisms

Lukīno Viskonti
**Itāļu neoreālisms** ir kinomākslas virziens, kas attīstījās Itālijā laika posmā no 1940. gadu sākuma līdz 1950. gadu sākumam. Terminu "neoreālisms" ieviesa filmu kritiķi četrdesmito gadu sākumā. Scenārists Čezares Dzavatīni (*Cesare Zavattini*) bija viens no galvenajiem neroreālisma aizsācējiem un teorētiķiem, kurš aicināja režisorus pievērsties reālajai dzīvei, filmēt ikdienišķus notikumus un iedziļināties vienkāršo cilvēku dzīvēs.

Galvenās pamatiezīmes neoreālisma filmās — tās ir filmētas reālajā vidē, bieži tiek izmantoti neprofesionāli aktieri, tajās skarbi un reālistiski tiek attēloti sociāli stāsti, to galvenie varoņi risina ikdienišķas problēmas. Tā bija kā pretošanās pret "Balto telefonu kino" (*Telefono Bianco*), kas dominēja trīsdesmitajos gados un atdarināja Holivudas kino, koncentrējoties uz buržuāzisko sabiedrību.

Par pirmo itāļu neoreālisma filmu tiek uzskatīta Lukīno Viskonti 1943. gada filma "Apsēstība" (*Ossessione*). Nozīmīgākās neoreālisma filmas ir Roberto Rosellīni 1945. gada filma "Roma – atvērta pilsēta" (*Roma, città aperta*) un Vitorio De Sikas 1948. gada filma "Velosipēdu zagļi".

Itāļu neoreālisms tika atzīts pasaulē, to uztvēra kā novatorisku kinomākslas virzienu. Īpašu ievērību itāļu neoreālisms ieguva, kad Roberto Rosellīni par savu filmu "Roma — atvērta pilsēta" ieguva galveno balvu Kannu kinofestivālā.

Četrdesmito gadu beigās, kad Itālijā sāka uzlaboties dzīves apstākļi, valdība paziņoja, ka neoreālisma filmas bojā Itālijas reputāciju citu valstu acīs. 1949. gadā izdeva likumu, kas Itālijā ierobežoja filmu izrādīšanu, uzlika cenzūru scenārijiem, kā arī ierobežoja aizdevumu izsniegšanu valdībai nevēlamu filmu veidošanai un ierobežoja to izplatīšanu uz ārvalstīm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* GreenCine primer Par itāļu neoreālismu (angliski)
# Māt! (filma)[labot | labot pirmkodu]

| Māt! |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *mother!* |
| Žanrs |
psiholoģiska filma, šausmu filma |
| Režisors |
Darens Aronovskis |
| Producents | * Skots Frenklins
* Ari Handels
 |
| Scenārija autors |
Darens Aronovskis
* Havjers Bardems
* Dženifere Lorensa
* Eds Heriss
* Mišela Feifere
 |
| Studija | *Protozoa Pictures* |
| Izplatītājs | *Paramount Pictures* |
| Izdošana | * 2017. gada 5. septembris (Venēcijas kinofestivāls)
* 2017. gada 15. septembris (ASV)
* 2017. gada 29. septembris (Latvija)
 |
| Ilgums |
121 minūtes |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
30 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
44,5 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"Māt!"** (angļu: *mother!*) ir 2017. gada ASV psiholoģiska šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Darens Aronovskis. Galvenās lomas filmā atveido Havjers Bardems, Dženifere Lorensa, Eds Heriss un Mišela Feifere. Filmas pirmizrāde notika 2017. gada 5. septembrī Venēcijas kinofestivālā.

Kāds pāris mierīgi dzīvo savās mājās. Tomēr kādu dienu pie viņiem ierodas nelūgti viesi, kuru klātbūtne pārbauda pāra attiecības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Kamēlijas

| Kamēlijas *Camellia* (*L.*) |
| --- |
| *Camellia petelotii* |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Apakšklase | Asterveidīgie (*Asteridae*) |
| Rinda | Viršu rinda (*Ericales*) |
| Dzimta | Tējaskrūmu dzimta (*Theaceae*) |
| Ģints | Kamēlijas (*Camellia*) |
|  |
|  **Kamēlijas Vikikrātuvē** |

**Kamēlijas** (*Camellia*) ir tējaskrūmu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir tropiskajā un subtropiskajā Āzija. Ģintī ir klasificētas aptuveni 240 sugas.

Kamēlijas ir populāri krāšņumaugi, tējas un koka eļļas augi, kas ir kultivēti visā pasaulē gadsimtiem ilgi. Ir reģistrētas vai publicētas vairāk nekā 26 000 šķirņu ar vairāk nekā 51 000 šķirņu (ieskaitot sinonīmus).

## Sugas

Ģintī ir klasificētas sugas (nepilns saraksts):

* *Camellia amplexicaulis* (Pit.) Cohen-Stuart
* *Camellia azalea* C.F.Wei
* *Camellia chrysanthoides* Hung T.Chang
* *Camellia crapnelliana* Tutcher
* *Camellia cuspidata* (Kochs) Bean
* *Camellia edithae* Hance
* *Camellia euphlebia* Merr. ex Sealy
* *Camellia fleuryi* (A.Chev.) Sealy
* *Camellia fraterna* Hance
* *Camellia gilbertii* (A.Chev.) Sealy
* *Camellia granthamiana* Sealy
* *Camellia grijsii* Hance
* *Camellia hiemalis* Nakai
* *Camellia hongkongensis* Seem.
* *Camellia japonica* L.
* *Camellia langbianensis* (Gagnep.) P.H.Hô
* *Camellia lucii* Orel & Curry
* *Camellia lutchuensis* T.Itô
* *Camellia oleifera* C.Abel
* *Camellia petelotii* (Merr.) Sealy
* *Camellia pleurocarpa* (Gagnep.) Sealy
* *Camellia ptilophylla* Hung T.Chang
* *Camellia pubicosta* Merr.
* *Camellia pubipetala* Y.Wan & S.Z.Huang
* *Camellia reticulata* Lindl.
* *Camellia rosiflora* Hook.
* *Camellia saluenensis* Stapf ex Bean
* *Camellia sasanqua* Thunb.
* *Camellia sinensis* (L.) Kuntze — tējas koks
* *Camellia taliensis* (W.W.Sm.) Melch.
* *Camellia yunnanensis* (Pit. ex Diels) Cohen-Stuart

## Galerija

* *Camellia amplexicaulis*
* *Camellia euphlebia*
* *Camellia fraterna*
* *Camellia japonica*
* *Camellia hongkongensis*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kamēlijas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)