Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Svētās Ģimenes baznīca

| Svētās Ģimenes baznīca katalāņu: *Temple Expiatori de la Sagrada Família* spāņu: *Templo Expiatorio de la Sagrada Familia* |
| --- |
| Svētās Ģimenes baznīca 2017. gadā |
| Pamatinformācija |
| Atrašanās vieta |  Barselona, Spānija |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Piederība konfesijai |
Romas katoļu baznīca |
| Apgabals |
Barselona |
| Iesvētīšanas gads |
2010. gada 7. novembris |
| Baznīcas vai organizācijas statuss |
Bazilika |
| Mantojuma apzīmējums |
1969, 1984 |
| Mājaslapa | www.sagradafamilia.cat |
| Arhitektūras apraksts |
| Arhitekts |
Antoni Gaudi |
| Celtniecības sākums |
1882 |
| Celtniecības beigas |
2026—2028 (plānots) |
| Specifikācija |
| Ietilpība |
9000 |
| Garums |
90 m |
| Platums |
60 m |
| Platums (joms) |
45 m |
| Smailes |
18 (13 ir uzbūvētas) |
| Smailes augstums |
170 m (plānots) |

**Svētās Ģimenes baznīca** (katalāņu: *Temple Expiatori de la Sagrada Família*, spāņu: *Templo Expiatorio de la Sagrada Familia*) ir Romas katoļu baznīca Barselonā, Katalonijā, Spānijā. Tās arhitekts ir kataloniešu arhitekts Antonio Gaudi. 2010. gada novembrī Romas pāvests Benedikts XVI to iesvētīja un pasludināja par mazo baziliku.

Svētās Ģimenes baznīca ir viens no apmeklētākajiem tūristu apskates objektiem Spānijā. 2006. gadā pēc žurnāla *El Periódico de Catalunya* datiem to apmeklēja 2,26 miljoni cilvēku. Vēl vairāk tūristu gada laikā dodas tikai uz Prado muzeju un Alambru. Svētās Ģimenes baznīca ir viens no plašāk pazīstamajiem Barselonas simboliem. Lai arī tā nav pabeigta, 1984. gadā baznīca tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 2007. gada 31. decembrī nacionālais parks atzīts par vienu no Divpadsmit Spānijas dārgumiem.

Svētās Ģimenes baznīcu bija plānots pabeigt 2026. gadā (100 gadus pēc Gaudi nāves), taču Covid-19 pandēmijas dēļ pabeigšanas datums ticis pārcelts. 2025. gadā ēka kļuva par augstāko baznīcu pasaulē, apsteidzot Ulmas baznīcu Vācijā.

## Vēsture

Baznīcas velve 2011. gadā
Svētās Ģimenes baznīcas būvniecība tika uzsākta 1882. gadā pēc arhitekta Fransisko de Paulas del Viljara (*Francisco de Paula del Villar*) projekta. 1883. gadā projektā iesaistījās ievērojamais kataloniešu arhitekts Antonio Gaudi. 1884. gadā viņš kļuva par galveno arhitektu, pārņemot projektu un pārveidojot to savā arhitektūras un projektēšanas stilā, apvienojot gotikas un liektas jūgendstila formas. 1926. gadā Gaudi nomira, un viņa darbu turpināja viņa līdzstrādnieks Domeneks Sugraness (*Domènec Sugrañes i Gras*), bet vēlāk arī citi arhitekti. Svētās Ģimenes baznīcu ir plānots pabeigt 2026. gadā, 100 gadus pēc Antonio Gaudi nāves. 2010. gada novembrī Romas pāvests Benedikts XVI to iesvētīja un pasludināja par mazo baziliku.

Līdzekļi baznīcas būvēšanai galvenokārt tiek iegūti no privātiem ziedojumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Svētās Ģimenes baznīca.
# Java (sala)

| Java |
| --- |
| *Pulau Jawa* |
| Javas topogrāfiskā karte |
| Java |
| Ģeogrāfija |
|  |
| Izvietojums |
Dienvidaustrumāzija |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Arhipelāgs |
Lielās Zunda salas |
| Platība |
138 794 km² |
| Augstākais kalns |
Semeru 3676 m |
| Administrācija |
|  Indonēzija |
| Galvaspilsēta |
Džakarta |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
140 000 000 (2020) |
| Blīvums |
1014/km² |
|  **Java Vikikrātuvē** |

**Java** (indonēziešu: *Jawa*) ir sala, Indonēzijas Republikas daļa, kurā mitinās aptuveni puse Indonēzijas iedzīvotāju, un tā dominē valstī politiski un ekonomiski. Salā atrodas Indonēzijas galvaspilsēta Džakarta. Starp citām pasaules salām Java atrodas 13. vietā pēc platības, kā arī arī 1. vietā pēc iedzīvotāju blīvuma — tajā dzīvo 140 miljoni iedzīvotāju (2020), kas ir vienlīdzīgi ap 1000 iedzīvotājiem uz km².

## Ģeogrāfija

Java atrodas uz austrumiem no Sumatras, uz rietumiem no Bali, uz dienvidiem no Borneo un uz ziemeļiem no Ziemsvētku Salas. Java atrodas seismiski aktīvā reģionā un izveidojusies galvenokārt vulkāniskās aktivitātes rezultātā, uz salas atrodas vismaz 38 kalni, kas kādreiz bijuši aktīvi vulkāni, arī salas augstākais punkts Semeru (3676 m) ir vulkāns. Pateicoties saviem kalniem un augstienēm, Java ir viens no rīsu audzēšanai piemērotākajiem reģioniem pasaulē. Java arī bija pirmā vieta Indonēzijā, kur 1699. gadā sāka audzēt kafiju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Java.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# NTP

**NTP** jeb **Tīkla laika protokols** (angļu: *Network Time Protocol*) ir protokols, lai sinhronizētu datorsistēmu pulksteņus pie pakešu komutācijas, mainīgo latentuma datu pārraides tīklu. Protokols izstrādāts, lai novērstu mainīgā latentuma ietekmi, izmantojot bufera trīci.

NTP izmanto, lai sinhronizētu pulksteni tīkla klientam ar serveri. Ar laiku datora pulkstenis sāk atpalikt, lai tas nenotiktu, izmanto NTP (Network Time Protocol), tā ir iespēja precizēt laiku. Daudzi Interneta servisi balstās vai arī ir atkarīgi no precīza datorlaika.

Ar NTP sistēmas laiku var uzturēt ar precizitāti līdz milisekundei. Tīklā datori var pārbaudīt savu pulksteni automātiski, salīdzinot to ar laiku citā datorā. Lai saglabātu precīzu laiku, pastāv metode, kas pārbauda un atjauno sava datora laiku, sinhronizējot to ar citu sistēmu.

NTP ir viens no senākajiem protokoliem. NTP izstrādāja Deivids L. Mills (*David L. Mills*) no Delavēras Universitātes 1985 gadā, un šobrīd tas vēl arvien tiek pilnveidots. No 2010. gada jūnija tiek izmantots NTPv4.

NTP izmanto hierarhisku laika līmeņu sistēmu. Pirmais serveru līmenis sinhronizējas ar augstas precizitātes pulksteņiem, piemēram GPS vai atompulksteņiem. Otrais līmenis sinhronizējas ar kādu no pirmā līmeņa datoriem. NTP atbalsta līdz 256 līmeņiem.

Nedaudz vienkāršāka šī algoritma realizācija pazīstama kā SNTP (*Simple Network Time Protocol*), kas tiek izmantots iegultajās sistēmās un ierīcēs, kurās nav nepeciešama augsta precizitāte, kā arī precīza laika lietojumprogrammās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Home of the Network Time Protocol
* The Internet cluster of NTP servers
* NTP Test Online Tool
# Argons[labot | labot pirmkodu]

| Argons |
| --- |
|  |
|

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
| 18 |
 8 8 2 |
| Ar
39,948 g/mol |
| [Ne]3s23p6 |

 |  |

 |
|      Sasaldēta argona kušana un argona spīdēšana elektriskajā laukā |
|  |
| Oksidēšanas pakāpes |
0 |
| Elektronegativitāte |
4,3 |
| Blīvums |
1,7837 kg/m3 |
| Kušanas temperatūra |
83,8 K (-189,35 °C) |
| Viršanas temperatūra |
87,3 K (-185,85 °C) |
| Kritiskais punkts |
150,87 K, 4,898 MPa |
| Skaņas ātrums |
(gāze, 27 °C) 323 m/s |

**Argons** ir ķīmiskais elements ar simbolu **Ar** (līdz 1957. gadam tā simbols bija **A**) un atomskaitli 18. Argons ir viena no cēlgāzēm. Argons dabā ir sastopams brīvā veidā, gaisa sastāvā. Tas sastāda 0,93% no Zemes atmosfēras. Līdz ar to tā ir trešā izplatītākā gāze. Argons neveido stabilus ķīmiskos savienojumus. Šī iemesla dēļ tas ieguva savu nosaukumu no grieķu vārda *αργον* (*argon*), kas nozīmē "slinks", "bezdarbīgs". Pirmais ķīmiskais savienojums — argona fluorhidrīds (HArF) — tika iegūts 2000. gada augustā. Argonu ir iespējams iegūt no sašķidrināta gaisa. Tīrā veidā argons ir bezkrāsaina gāze bez garšas un smaržas.

Argonu 1894. gadā atklāja skotu ķīmiķis Viljams Remzijs un angļu ķīmiķis Džons Strats, lai gan jau 1785. gadā angļu ķīmiķis Henrijs Kevendišs konstatēja, ka pēc skābekļa un slāpekļa atdalīšanas no gaisa paliek aptuveni 1/100 daļa gāzes, ar kuru neviena viela nesavienojas. Toreiz viņš neveica padziļinātus pētījumus, lai noskaidrotu, kas tā ir par vielu.

Dabiskais argons sastāv no trijiem stabiliem izotopiem — argona-40 (99,6003% no kopējā daudzuma dabā), argona-36 (0,3365%) un argona-38 (0,0632%). Dabā radioaktīvais argons nav sastopams.

Argons tiek izmantots elektriskajā apgaismojuma un dienasgaismas lampās, gāzizlādes stabilitronos un lāzeros. Argons tiek lietots arī kā inertā gāze metālu metināšanā un griešanā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Argons.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)

 Ķīmisko elementu periodiskā tabula[paslēpt]

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga |
Ge
 | As |
Se
 | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn |
Sb
 | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi |
Po
 |
At
 | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sārmu metāli | Sārmzemju metāli | Lantanīdi | Aktinīdi | Pārejas metāli | Citi metāli | Pusmetāli | Citi nemetāli | Halogēni | Cēlgāzes |
# Chrysler Building[labot | labot pirmkodu]

| *Chrysler Building* |
| --- |
|  |
| *Chrysler Building* |
|  |
| Augstākā ēka |
|
Augstākā pasaulē laikā no 1930. gada 27. maija līdz 1931. gada 30. aprīlim |
| Pirms | *40 Wall Street* |
| Pārspēja | *Empire State Building* |
|  |
| Vispārīga informācija |
| Tips |
Biroju ēka |
| Arhitektūras stils | *Art Deco* |
| Atrašanās vieta |  Manhatana, Ņujorka, ASV |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Būvniecības sākums |
1928 |
| Pabeigta |
1930 |
| Īpašnieks | *Abu Dhabi Investment Council* |
| Augstums |
| Antena, smaile |
319 m |
| Jumts |
282 m |
| Augšējais stāvs |
274 m |
| Tehniskās detaļas |
| Stāvi |
77 |
| Stāvu platība |
111 000 m2 |
| Lifti/elevatori |
32 |
| Celtniecība |
| Arhitekts |
Viljams Van Elens |
|  |
|
ASV Nacionālais vēsturisko vietu reģistrs |
| Iekļauts |
1976. gads |
| Aizsardzības nr. |
76001237 |
|  |

Chrysler Building ir *Art Deco* stilā celts debesskrāpis, kas atrodas Manhatanā, Ņujorkā, ASV. Debesskrāpim ir 77 stāvi, augstums līdz jumtam ir 282 metri, bet kopā ar jumta smaili celtnes augstums sasniedz 319 metrus.

Debesskrāpi sāka celt 1928. gadā un pabeidza celt 1930. gadā. *Chrysler Building* laikā no 1930. gada 27. maija līdz 1931. gada 30. aprīlim bija augstākā ēka pasaulē, pirms tam augstākā ēka bija Eifeļa tornis, savukārt pēc tam augstākā ēka bija *Empire State Building*. Pašlaik tā ir viena no augstākajām ēkām Ņujorkā. *Chrysler Building* ir klasisks *Art Deco* stila paraugs. 2007. gadā šī ēka Amerikas arhitektu institūta vērtējumā ierindojās septītajā vietā *List of America's Favorite Architecture* sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Chrysler Building.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Hanss Bēte[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Hanss Bēte *Hans Bethe* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1906. gada 2. jūlijā  Strasbūra, Vācijas Impērija (tagad  Francija) |
| Miris | 2005. gada 6. martā (98 gadi)  Itaka, Ņujorka, Amerikas Savienotās Valstis |
| Pilsonība | Vācija ASV (1941–2005) |
| Paraksts |  |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | kodolfizika, teorētiskā fizika |
| Darba vietas | Kornela Universitāte |
| Alma mater | Minhenes Universitāte |
| Pasniedzēji | Arnolds Zommerfelds |
| Apbalvojumi | Nobela prēmija fizikā (1967) |

 |

**Hanss Albrehts Bēte** (vācu: *Hans Albrecht Bethe*; dzimis 1906. gada 2. jūlijā, miris 2005. gada 6. martā) bija vācu izcelsmes amerikāņu fiziķis. Sniedzis nozīmīgu ieguldījumu astrofizikā, kvantu elektrodinamikā un cietvielu fizikā. 1967. gadā saņēmis Nobela prēmiju fizikā par ieguldījumu kodolreakciju teorijā, īpaši par atklājumiem attiecībā uz enerģijas rašanos zvaigznēs".

1928. gadā absolvējis Minhenes Universitāti. 1935. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV. 1937. gadā kļuva par Kornela Universitātes profesoru. Otrā pasaules kara laikā piedalījies atombumbas radīšanā. Pēc kara piedalījies ūdeņraža bumbas izstrādē, lai gan sākotnēji projektam pievienojies, cerot, ka varēs pierādīt to, ka nav iespējams tādu izveidot. Vēlāk iestājies pret kodolizmēģinājumiem un kodolieroču sacensību. Nepārtrauca zinātnisko izpētes darbu, darbus publicējis arī 20. gadsimta 90. gados. Viens no retajiem zinātniekiem, kas vismaz vienu nozīmīgu darbu publicējis katrā zinātnieka karjeras desmitgadē, kas Bētes gadījumā ilga gandrīz 70 gadus.

Karjeras laikā saņēmis vairākus apbalvojumus. Viņa vārdā ir arī nosaukta Amerikas Fizikas biedrības balva, kas tiek pasniegta kopš 1998. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hanss Bēte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Astronomu biogrāfiskās enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)

| Apbalvojumi |
| --- |
| Priekštecis:  **Alfrēds Kastlers**  |  **Nobela prēmija fizikā**  1967 | Pēctecis:  **Luiss Alvaress**  |
# Malduguns

Malduguns imitācija ezerā
**Malduguns** ir gaismas parādība, kas izpaužas kā vājš, nedaudz virs zemes plīvojošs liesmveida spīdums. Parasti novērojams tumsā purvainās vietās vai kapsētās.

Malduguns tiek minēta folklorā, kur tiek saistīta ar spokiem un velnu. Malduguņu parādība zinātniski tiek izskaidrots ar viegli uzliesmojošu gāzu (fosfīna, arī metāna) oksidēšanos — šādas gāzes rodas, sadaloties organiskām vielām. Maldugunis var radīt arī bioluminiscence, kas raksturīga dažām mikroskopiskām vai makroskopiskām sēnēm (piemēram, praulu spīdēšana).
# Life

Life (no angļu valodas — 'dzīvība') var būt:

* *Life* — 2015. gada biogrāfiskā drāmas filma;
* "Dzīvība" (*Life*) — 2017. gada zinātniskās fantastikas šausmu filma;
* *life:)* — Baltkrievijas mobilo sakaru operators;
* *Life* — amerikāņu ziņu žurnāls no 1883. gada līdz 1972. gadam un no 1978. gada līdz 2000. gadam.

## Skatīt arī

* *lifecell* — Ukrainas mobilo sakaru operators;
* LIFE programma.
# Dzimumdimorfisms

Fazānu tēviņš un mātīte
**Dzimumdimorfisms** (dimorfisms no grieķu: *di-* — 'divi', 'divreiz', un *morphe* — 'forma') ir pazīmju atšķirība starp vienas sugas mātītēm un tēviņiem. Šāda atšķirība pastāv arī cilvēkiem.

## Cilvēka dzimumdimorfisms

Cilvēkiem, kā arī citiem dzīvniekiem, dzimumdimorfisms saistīts ar vairošanās īpatnībām un divu tipu gametu (dzimumšūnu) veidošanos. Turklāt atšķirības starp sievieti un vīrieti balstās arī uz konstitūciju (ķermeņa uzbūvi) un dažu orgānu (sekundāro dzimumpazīmju) attīstīšanās līmeni.

## Sk. arī

* Polimorfisms

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dzimumdimorfisms.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Hibrīds (bioloģija)

Mūlis ir sterils ēzeļu tēviņa un zirgu mātītes (ķēves) pēcnācējs. Mūļi ir mazāki par zirgiem, bet stiprāki par ēzeļiem, tāpēc tie ir noderīgi nastu nešanai
Bioloģijā **hibrīds** ir divu dažādu augu vai dzīvnieku šķirņu, sugu vai ģinšu pēcnācējs. Parasti tas nozīmē, ka katrai indivīda šūnai ir ģenētiskais materiāls no diviem dažādiem (vecāku) organismiem, savukārt indivīdu, kuram tikai dažas šūnas ir iegūtas no cita organisma, sauc par himeru. Hibrīdiem parasti ir abu vecāku iezīmes, taču tie bieži vien ir sterili.

Cilvēku rīcības rezultātā pasaulē ir palielinājusies reģionālo sugu krustošanās, kā arī sugu izplatīšana ārpus to dabiskā areāla ir novedusi pie hibridizācijas pieauguma.

Dzīvnieku sugas no hibridizācijas attur vairākas ģenētiskas un morfoloģiskas atšķirības, tostarp, atšķirīgi auglības periodi un riesta laiki, pārošanās uzvedības, kā arī spermas šūnu vai embrija atgrūšana. Līdzīgi šķēršļi pastāv augiem — atšķirīgi ziedēšanas laiki, atšķirības ziedputekšņu vektoros, somatoplastiskajā sterilitātē, hromosomu struktūras ziņā, u.c. atšķirības. Tomēr dažas dzīvnieku sugas un daudzas augu sugas ir radušās hibridizācijas rezultātā, tostarp tādi svarīgi kultūraugi kā kvieši.

Ir pierādījumi tam, ka senās cilvēku sabiedrības dzīvoja un krustojās ar neandertāliešiem, Deņisova cilvēkiem un vismaz vienu citu izmirušu *Homo* sugu, kā arī ir pierādījumi hibridizācijai. 2010. gadā veiktas neandertāliešu genoma projekts parādīja, ka visiem mūsdienās dzīvojošajiem cilvēkiem, izņemot lielāko daļu Subsahāras afrikāņu, 1—4% no DNS ir mantota no neandertāliešiem.

Hibrīdi ir sastopami arī cilvēku kultūrā un mitoloģijā, piemēram, Mīnotaurs, kentauri un Sfinksa, kā arī Bībeles apokrifu nefilimi, kas aprakstīti kā kritušo eņģeļu un cilvēku sieviešu ļaunie dēli.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hibrīds.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
# Hitridiomikotas

| Hitridiomikotas |
| --- |
| *Batrachochytrium dendrobatidis* |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Sēnes (*Fungi*) |
| Nodalījums | Hitridiomikotas (*Chytridiomycota*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * *Chytridiomycetes*:
	+ *Chytridiales*
	+ *Rhizophlyctidales*
	+ *Rhizophydiales*
	+ *Spizellomycetales*
* *Monoblepharidomycetes*:
	+ *Monoblepharidales*
 |
|  |
|  **Hitridiomikotas Vikikrātuvē** |

**Hitridiomikotas** (latīņu: *Chytridiomycota*) ir sēņu valsts (*Fungi*) nodalījums. Apvieno sevī virs 120 ģintīm un ap 1000 sugām. Micēlijs vāji attīstīts. Talloma pamatmasu veido t.s. plazmodijs, no kura izaug rizoīdās hifas. Primitīvākās formas ir vispār bez micēlija, un to ķermeni veģetatīvā stāvoklī veido viena šūna, kas reizēm ir bez stingra šūnapvalka. Šūnapvalks pamatā sastāv no hitīna-glukāna, līdzīgi augstākajām sēnēm.

Nodalījuma pārstāvji ir cieši saistīti ar ūdens vidi (jūras vai saldūdens), kur parazitē uz aļģēm un bezmugurkaulniekiem. Var radīt masveida ūdens organismu bojāeju, abiniekus ieskaitot. Tās var attīstīties mitrās augsnēs un izraisīt augstāko augu slimības: kāpostu melno kātu slimību (*Olpidium brassicae*), kartupeļu vēzi (*Synchytrium endobioticum*) u.c., taču nav tik bīstamas, kā oomicētes. Šīs grupas pārstāvju mazākā daļa ir saprofīti substrātos, kas satur hitīnu, celulozi un keratīnu.

Hitridiomikotu haploīdās zoosporas ir ar vienu viciņu, kas, kustoties, ir vērsta atpakaļ un var gan nepastarpināti dot jauna haploīdā organisma sākumu, gan arī saplūst cita ar citu un pēc tam veidot diploīdo organismu, kas veido jaunas haploīdās zoosporas (*Chytridiales* rinda). Virknei sugu dzimumprocess ir hologāmijas veidā (veselu organismu saplūšana) vai arī veidojas gametas, kas atšķiras no zoosporām. Lielākoties nodalījuma pārstāvji ir haplonti, taču ir sastopama arī kodolu fāzu maiņa.

Tā kā hitridiomikotu dzīves ciklā ir viciņu zoosporas, 1980. gadu beigās un 1990. gados daudzi pētnieki izslēdza hitridiomikotas no sēņu valsts un attiecināja uz sēņveidīgajām hromistām. Apmēram tajā pašā laikā (1991—1996) parādījās dati par mitohondriju ultrastruktūru, šūnapvalku ķīmisko sastāvu un šo organismu molekulāri filoģenētiskās analīzes, kas norādīja, ka tās tomēr vajadzīgs pieskaitīt īstajām sēnēm.

## Atsauces
# Koptu kalendārs

**Koptu kalendārs**, dēvēts arī par **Aleksandrijas kalendāru**, ir solārais kalendārs, ko izmanto Koptu pareizticīgā baznīca. Šis kalendārs ir balstīts uz senēģiptiešu kalendāru.

Lai izvairītos no kalendāro datumu sezonālām nesakritībām, 238. gadā p.m.ē. Ēģiptes valdnieks Ptolemajs III Evergets mēģināja veikt senā kalendāra reformu, kas paredzēja sesto papildu dienu katru ceturto gadu. Tomēr šo reformu neapstiprināja ēģiptiešu priesteri un tauta, un jaunā kalendāra izveide tika atlikta līdz mūsu ēras 25. gadam, kad senēģiptiešu kalendāru reformēja Romas imperators Oktaviāns, kurš saglabāja senēģiptiešu kalendāra sinhronizāciju ar jaunizveidoto Jūlija kalendāru. Pēc reformas senēģiptiešu kalendāru pārsauca par koptu kalendāru. Tā gadi un mēneši sakrīt ar etiopu kalendāru, tikai tiem ir dažādi numuri un nosaukumi.

## Koptu kalendāra mēneši

| N.p.k. | arābu valodā | koptu valodā |
| --- | --- | --- |
| I | توت Tūt | Thout |
| II | بابة Bābah | Paopi |
| III | هاتور Hātūr | Hathor |
| IV | كيهك Kiyahk | Koiak |
| V | طوبة Ṭūbah | Tobi |
| VI | أمشير Amshīr | Meshir |
| VII | برمهات Baramhāt | Paremhat |
| VIII | برمودة Baramūdah | Paremoude |
| IX | بشنس Bashans | Pashons |
| X | بؤونة Ba’ūnah | Paoni |
| XI | أبيب Abīb | Epip |
| XII | مسرى Masrá | Mesori |
| XIII | نسيئ Nasī’ | Pi Kogi Enavot |

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Koptu kalendārs.
# Selēne[labot | labot pirmkodu]

| Selēne |
| --- |
| Selēnes attēlojums |
| Sengrieķu mitoloģija |
| Aizgādnis par |
Mēnesi un debesīm |
| Simboli |
rati, lāpa |
| Personīgā informācija |
| Vecāki |
Hiperīons un Teija |
| Brāļi |
Hēlijs un Ēoss |
| Bērni |
Ersa, Nēmeja un Pandija |
| Romiešu analogs |
Lūna |

**Selēne** (sengrieķu: *Σελήνη*, izrunā: /selɛ̌ːnɛː/) sengrieķu mitoloģijā ir mēness dieviete. Selēnu dēvē arī par **Menu**. Viņa ir titānu Hiperiona un Teijas meita, viņas brāļi ir Hēlijs un Ēoss. Selēnei no sakara ar Zevu ir meita Pandija. Pastāv mīts, ka Selēnei ir 50 bērni no Endimiona. Šie 50 bērni simbolizē lunāro mēnešu skaitu starp antīkajām olimpiskajām spēlēm. Selēnei sengrieķu mitoloģijā ir veltīta pavasara ekvinokcijas diena. Mākslā Selēne tiek attēlota ar lāpu rokās un zirga vilktos ratos. Romiešu mitoloģijā viņas analogs ir Lūna.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Selēne.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Theoi Greek Mythology* raksts (angliski)
* Hederiha mitoloģijas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Strēlnieks (zvaigznājs)

**Strēlnieks**|  Zvaigznāja karte ar tā robežām |
| **Saīsinājums (latīniski):** | Sgr |
| **Nosaukums (latīniski)** | Sagittarius |
| **Rektascensija:** | 19 h |
| **Deklinācija:** | -25° |
| **Zvaigznāja platība:** | 867 kv. grādi. (15. vieta) |
| **Galvenās zvaigznes:** | 12, 8 |
| **Zvaigznes ar eksoplanētām:** | 10 |
| **Spožas zvaigznes:** | 7 |
| **Tuvās zvaigznes:** | 4 |
| **Spožākā zvaigzne:** | *ε Sgr* (1,9m) |
| **Tuvākā zvaigzne:** | *Ross 154* (9,68 ly) |
| **Mesjē kataloga objekti:** | 15 |
| **Meteoru plūsmas:** |  |
| **Robežzvaigznāji** | Ērglis Vairogs Čūska Čūsknesis Skorpions Dienvidu Vainags Teleskops Indiānis Mikroskops Mežāzis |
| **Redzams Latvijā** | vasarā |
| Redzams platuma grādos no +55° līdz −90° |

**Strēlnieks** ir viens no 12 zodiaka zvaigznājiem. Skatoties no Zemes, Strēlnieka zvaigznājā atrodas Piena Ceļa kodols, kurš ir bagāts ar dažādiem objektiem — zvaigžņu kopām, miglājiem. Strēlnieks ir redzams vasaras naktīs, taču vēl vājāk nekā Skorpions (zvaigznājs). Senie grieķi šajā vietā pie debess iztēlojās kentauru - mītisko puszirgu, puscilvēku ar roku un bultām rokās.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Strēlnieks.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)