Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ebreju kalendārs

"Vācijas ebreju kopienas kalendārs" 5591. gadam (1831. gads).
**Ebreju kalendārs** jeb **jūdu kalendārs** ir lunāri solārais kalendārs, kas balstīts uz Saules un Mēness cikliem. Izraēlā tas ir oficiālais valsts kalendārs. Mūsdienās tas galvenokārt tiek izmantots ebreju reliģiskajās ceremonijās. Kalendārā ir noteiktas ebreju svētku dienas, ikdienas lasāmās Psalmu vietas u.c. Sākotnēji ebreju kalendāru visi jūdi lietoja ikdienas vajadzībām, taču pēc Jeruzalemes iekarošanas 63. gadā p.m.ē. ebreji kā galveno kalendāru lietoja imperatora noteikto civilo kalendāru.

Ebreju kalendārs ir dažāda garuma, tiek atkārtots 19 gadus ilgais cikls. Garie gadi ir 3., 6., 8., 11., 14., 17. un 19.gads. Īsajos gados 353, 354 vai 355 dienas, bet garajos gados 383, 384 vai 385 dienas. 5771. gads pēc ebreju kalendāra sākās 2010. gada 9. septembrī un beidzās 2011. gada 28. septembrī. 5772. gads pēc ebreju kalendāra sākās 2011. gada 28. septembrī un beidzās 2012. gada 16. septembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ebreju kalendārs.
# Pusdienlaiks

Pulkstenis Birmingemā, kas rāda dienas vidu
**Pusdienlaiks**, arī **dienas vidus** vai **pusdiena**, ir diennakts daļa, kad Saule atrodas visaugstāk virs horizonta. Parasti tas tiek saistīts ar pulksten 12:00. Pēc vietējā laika pulksten 12:00 Saule atrodas precīzi dienvidos, tā šķērso konkrētās vietas meridiānu. Rīgā šis brīdis ir pulksten 12:24 (vasaras laikā — 13:24). Pretējā diennakts daļa ir pusnakts.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pusdienlaiks.
# Tropi

Tropu atrašanās vieta. To ierobežo ziemeļu tropu loks un dienvidu tropu loks
**Tropi** jeb **tropiskie reģioni** ir reģions ap ekvatoru, teritorija uz dienvidiem no ziemeļu tropu loka un uz ziemeļiem no dienvidu tropu loka. Tropos vismaz reizi gadā saule ir zenītā.

Tropi nav tas pats, kas klimatiskā tropu josla — tropos galvenokārt ir ekvatoriālā josla un subekvatoriālā josla. Tropos valda tropiskais klimats (pēc Kepena klimata klasifikācijas).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tropi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Debess sfēra

Zeme un tās debess sfēra
**Debess sfēra** astronomijā un navigācijā ir iedomāta sfēra ar patvaļīgi izvēlētu rādiusu, kuras centrā atrodas nosacītais novērotājs. Uz tās debess ķermeņi projicējas tā, kā tie redzami novērošanas vietā. Galvenie debess sfēras lielie riņķi ir matemātiskais horizonts, debess ekvators, debess meridiāns, ekliptika un Galaktikas ekvators; galvenās līnijas ir vertikālā līnija, pasaules ass, ekliptikas ass un Galaktikas ass.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Debess sfēra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

## Atsauces
# Liekā sekunde

Liekās sekundes| Gads | 30. jūn. | 31. dec. |
| --- | --- | --- |
| 1972 |  |  |
| 1973 |  |  |
| 1974 |  |  |
| 1975 |  |  |
| 1976 |  |  |
| 1977 |  |  |
| 1978 |  |  |
| 1979 |  |  |
| 1980 |  |  |
| 1981 |  |  |
| 1982 |  |  |
| 1983 |  |  |
| 1984 |  |  |
| 1985 |  |  |
| 1986 |  |  |
| 1987 |  |  |
| 1988 |  |  |
| 1989 |  |  |
| 1990 |  |  |
| 1991 |  |  |
| 1992 |  |  |
| 1993 |  |  |
| 1994 |  |  |
| 1995 |  |  |
| 1996 |  |  |
| 1997 |  |  |
| 1998 |  |  |
| 1999 |  |  |
| 2000 |  |  |
| 2001 |  |  |
| 2002 |  |  |
| 2003 |  |  |
| 2004 |  |  |
| 2005 |  |  |
| 2006 |  |  |
| 2007 |  |  |
| 2008 |  |  |
| 2009 |  |  |
| 2010 |  |  |
| 2011 |  |  |
| 2012 |  |  |
| 2013 |  |  |
| 2014 |  |  |
| 2015 |  |  |
| 2016 |  |  |
| 2017 |  |  |
| Gads | 30. jūn. | 31. dec. |
|  | 11 | 16 |
| 27 |

**Liekā sekunde** ir papildu sekunde universālajam koordinētajam laikam (UTC), lai to saskaņotu ar vidējo Saules laiku (UT1). Tā ir līdzīga liekajai dienai garajā gadā, kura tiek pievienota 29. februārī.

Grafikā paradīta atšķirība starp UTC un UT1. Verikālās līnijas atbilst pievienotajām liekajām sekundēm
Kopš laiku sāka mērīt ar atompulksteņiem, tika noskaidrots, ka Zemes griešanās ātrums ir nevienmērīgs, turklāt tas palēninās. Tas notiek Mēness izraisīto paisumu un bēgumu dēļ. Gadā, kad starpība starp UT1 un UTC sasniedz 0,9 sekundes, tiek pievienota lieka sekunde. Tas tiek darīts 30. jūnijā vai 31. decembrī (reizēm arī gadā divreiz). Šos pasākumus uzrauga un koordinē Starptautiskais Zemes rotācijas un atskaites sistēmu dienests (*International Earth Rotation and Reference Systems Service*, *IERS*).

Liekās sekundes pievienošana notiek šādi: kad laiks ir sasniedzis 23:59:60 UTC, nākamās UTC dienas (tā sākas 00:00:00 UTC) iestāšanās tiek aizkavēta par vienu sekundi.

Teorētiski ir iespējama arī negatīva liekā sekunde, ja Zemes rotācija paātrinātos, bet tas līdz šim nav novērots.

Liekās sekundes pielikšana saistīta ar problēmām dažādās sistēmās, kurās pēc tam nepieciešams sinhronizēt laiku. 2005. gadā tika ierosināts atcelt lieko sekunžu pievienošanu, tā vietā ik pēc 600 gadiem pielikt lieku stundu. To atbalsta ASV, Eiropas Savienība un citas valstis. Galīgs lēmums par to vēl nav pieņemts, jo ir virkne valstu, kas to vēl neatbalsta, jo grib šo priekšlikumu dziļāk izpētīt.

## Skatīt arī

* Garais gads
* Sekunde
* Universālais koordinētais laiks

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Liekā sekunde.
* Šogad gaidāma Mēness atriebība un Saules aptumsums[novecojusi saite] Jānis Āboltiņš, "Rīgas Balss", 2006-01-05
# Islandiešu valoda

| Islandiešu valoda íslenska  |
| --- |
| Izruna: | IPA: [is(t)lɛnska] |
| Valodu lieto: | Islandē |
| Pratēju skaits: | 330 tūkstoši |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Ģermāņu   Ziemeļģermāņu    Rietumskandināvu     **Islandiešu valoda**  |
| Rakstība: | latīņu alfabēts (islandiešu ortogrāfija)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Islande (*de facto*) |
| Regulators: | *Stofnun Árna Magnússonar í íslenskum fræðum* (Arni Magnusona institūts) |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | is |
| ISO 639-2: | ice (B)  | isl (T) |
| ISO 639-3: | isl  |
| Islandiešu valodas izplatības areāls |
|

**Islandiešu valoda** (*íslenska*) ir ģermāņu valoda, faktiskā valsts valoda Islandē. Tā ir radniecīga fēriešu valodai un dažiem norvēģu valodas dialektiem. Islandiešu valoda ir cēlusies no senskandināvu valodas, kurā savulaik runāja vikingi. Pēdējo tūkstoš gadu laikā islandiešu valoda nav daudz mainījusies, tāpēc tās pratējiem nesagādā lielas grūtības lasīt no 10. līdz 13 gadsimtam sennorvēģu valodā rakstītās sāgas. Atšķirībā no citām ziemeļģermāņu valodām islandiešu valodā ir saglabājušies četri lietvārdu un īpašības vārdu locījumi, kā arī personvārdu, skaitļa vārdu un darbības vārdu locīšana.

Vairums islandiešu valodas pratēju (aptuveni 320 tūkstoši) dzīvo Islandē. Samērā lielas islandiešu valodas pratēju kopienas dzīvo arī Kanādā un Dānijā, attiecīgi 2170 un 8165 cilvēku. Vairums no Islandē nedzīvojošajiem islandiešu valodas pratējiem ir uz ārzemēm mācīties devušies studenti.

## Alfabēts

Islandiešu alfabētā ir 32 burti.

Islandiešu alfabēts| A / a | Á / á | B / b | D / d | Ð / ð | E / e | É / é | F / f |
| G / g | H / h | I / i | Í / í | J / j | K / k | L / l | M / m |
| N / n | O / o | Ó / ó | P / p | R / r | S / s | T / t | U / u |
| Ú / ú | V / v | X / x | Y / y | Ý / ý | Þ / þ | Æ / æ | Ö / ö |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Paula Gulbinska, Sandra Kropa (2016. gada 25. augusts). Neparastā islandiešu valoda: tā nav mainījusies kopš viduslaikiem. *Zināmais nezināmajā*. Latvijas Radio 1. Latvijas Sabiedriskais medijs. Skatīts: 2016. gada 22. septembrī.
# Senangļu valoda

| Senangļu valoda *Ænglisc*, *Anglisc*, *Englisc* |
| --- |
| Valodu lieto: |  |
| Pratēju skaits: |  |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Ģermāņu   Rietumģermāņu    Angļu-frīzu     Angliskās      **Senangļu valoda**  |
| Rakstība: | rūnu raksts, vēlāk latīņu alfabēts |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | *nav* |
| ISO 639-2: | ang |
| ISO 639-3: | ang |
|

**Senangļu valoda** jeb **anglosakšu valoda** (*Ænglisc*, *Anglisc*, *Englisc*) ir valoda, kurā runāja un rakstīja anglosakšu ciltis Anglijā pirms 1100. gada. Uz šīs valodas pamata ir veidojusies viduslaiku angļu valoda un mūsdienu angļu valoda. Tā ir viena no rietumģermāņu valodu grupas angļu-frīzu atzara valodām.

Ir zināmi četri senangļu valodas dialekti: nortambriešu (*Northumbrian*; Anglijas ziemeļos un Skotijas dienvidaustrumos), mersiešu (*Mercian*; Anglijas centrālajā daļā), kentu (*Kentish*; Anglijas dienvidaustrumos) un rietumsakšu dialekts (*West Saxon*; Anglijas dienvidos un dienvidrietumos). Nortambriešu un mersiešu dialekti dažreiz tiek klasificēti vienā dialektā kā *Anglian* dialekts. Visvairāk rakstiskās liecības ir saglabājušās rietumsakšu dialektā. Literārās aktivitātes pirmais lielais periods bija 9. gadsimtā Alfrēda Lielā valdīšanas laikā. Vieni no slavenākajiem darbiem, kas uzrakstīts senangļu valodā, ir "Beovulfs" un "Anglosakšu hronika".

Atšķirībā no mūsdienu angļu valodas, senangļu valodā lietvārdiem un īpašības vārdiem bija trīs dzimtes: vīriešu, sieviešu un nekatrā. Lietvārdiem, vietniekvārdiem un īpašības vārdiem bija četri locījumi: nominatīvs, ģenitīvs, datīvs un akuzatīvs. Mūsdienu angļu valoda tiek locīta minimāli tikai nominatīvā, ģenitīvā un akuzatīvā.

## Atsauces
# Norvēģu valoda

| Norvēģu valoda *norsk*  |
| --- |
| Izruna: | IPA: [nɔʂk] (austrumnorvēģu) [nɔʁsk] (rietumnorvēģu) |
| Valodu lieto: | Norvēģija |
| Pratēju skaits: | 5 miljoni |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Ģermāņu   Ziemeļģermāņu    Rietumskandināvu     **Norvēģu valoda**  |
| Rakstība: | latīņu alfabēts (norvēģu ortogrāfija)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Norvēģija  Ziemeļvalstu padome |
| Regulators: | Norvēģu valodas padome (būkmols un jaunnorvēģu) Norvēģijas akadēmija (riksmols) |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | `no` — norvēģu `nb` — būkmols `nn` — jaunnorvēģu |
| ISO 639-2: | `nor` — norvēģu `nob` — būkmols `nno` — jaunnorvēģu |
| ISO 639-3: | ikkurš: nob — būkmols nno — jaunnorvēģu  |
| Norvēģu valodas divu formu izplatība Norvēģu municipalitātēs (2007. gadā) Norvēģu valodas divu formu izplatība Norvēģu municipalitātēs 2007. gadā |
|

**Norvēģu valoda** (*norsk*, izrunā: /nɔʂːk/) ir indoeiropiešu saimes ziemeļģermāņu valoda, kurā galvenokārt runā norvēģi. Tā ir dzimtā valoda aptuveni 5 miljoniem cilvēku, no kuriem lielākā daļa dzīvo Norvēģijā. Tā ir Norvēģijas valsts valoda. Pastāv divas oficiālās norvēģu valodas rakstu valodas — būkmols (*bokmål*), kura pamatā ir dāņu valodas leksika un gramatika, bet norvēģu valodas fonētika, un jaunnorvēģu valoda (*nynorsk*), kuru 19. gadsimta vidū no dažādiem norvēģu valodas dialektiem izveidojis valodnieks Ivars Osens. Vairāk izplatīts ir būkmols, bet jaunnorvēģu valodu lieto 10–13% norvēģu.

Norvēģu alfabēts ir tāds pats kā dāņu alfabēts. Tas balstās uz latīņu alfabētu. Tajā ir 29 burti — visi 23 latīņu burti, kā arī J, W, U, Æ, Ø un Å.

## Klasifikācija

Norvēģu valoda pieder indoeiropiešu valodu saimes ģermāņu valodu atzaram. Vēl sīkāk tā ietilpst ziemeļģermāņu valodu grupā un kopā ar islandiešu un fēru valodu veido rietumskandināvu valodu zaru.

Pastāv arī cits dalījums, tas ir, norvēģu valoda kopā ar dāņu un zviedru valodu tiek likta kontinentālajās skandināvu valodās, jo norvēģu valoda pamazām zaudē savas lokāmās valodas īpatnības, kamēr islandiešu un fēru valoda savu lokāmību saglabā (šīs valodas tiek sauktas par salu skandināvu valodām).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Norvēģu valoda.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* «Norwegian language» (angļu). Encyclopedia Britannica.
* «Норвежский язык» (krievu). Большая российская энциклопедия. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2020. gada 7. novembrī. Skatīts: 2020. gada 7. septembrī.
* «Норвежский язык (norvēģu valodas mācību līdzekļi)» (krievu). MultiKulti.ru.
* «Norvēģu valodas mācību grāmatas “På vei” uzdevumi» (norvēģu). På vei. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012. gada 14. jūnijā. Skatīts: 2021. gada 19. decembrī.
# Zviedru valoda[labot | labot pirmkodu]

| Zviedru valoda *svenska*  |
| --- |
| Izruna: | IPA: [ˈsvɛ̂nskâ] |
| Valodu lieto: |  Zviedrija (9,4 miljoni),  Somija (290 000)  ASV (70 000)  Spānija (40 000)  Lielbritānija (30 000)  Kanāda (20 000) |
| Pratēju skaits: | ~ 10 miljoni |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Ģermāņu   Ziemeļģermāņu    Austrumskandināvu     **Zviedru valoda**  |
| Rakstība: | Latīņu alfabēts (zviedru ortogrāfija)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Zviedrija  Somija  Eiropas Savienība  Ziemeļu Padome |
| Regulators: | Zviedru valodas asociācija (*Språkrådet*) |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | sv |
| ISO 639-2: | swe |
| ISO 639-3: | swe  |
| Zviedru valodas izplatības areāls Zviedru valodas izplatības areāls |
|

**Zviedru valoda** (*svenska*) ir indoeiropiešu valodu saimes ziemeļģermāņu valoda, ko prot aptuveni 10 miljoni cilvēku. Tā ir oficiālā valoda Zviedrijā, kā arī Somijas otrā valsts valoda. Somijā šajā valodā galvenokārt runā cilvēki, kuri apdzīvo piekrastes zonu un Olandi. 2011. gadā aptuveni 5,39 % Somijas iedzīvotāju runāja zviedru valodā. Zviedru valoda ir arī viena no Eiropas Savienības un Ziemeļu padomes oficiālajām valodām.

Zviedru valoda visvairāk ir radniecīga dāņu valodai, kā arī mazākā mērā norvēģu valodai. Zviedru valoda ir senās skandināvu valodas pēcnācēja. Senajā skandināvu valodā runāja ģermāņi, kuri dzīvoja Skandināvijas teritorijā vikingu ēras laikā.

## Vēsture

Standarta zviedru valoda attīstījās 19. gadsimtā no dialektiem, kuros runāja centrālajā Zviedrijā, un tika atzīta par valsts oficiālo valodu 20. gadsimta sākumā. Lai gan šīs valodas rakstība ir vispārpieņemta un standartizēta, joprojām eksistē dažādi tās dialekti. Šie dialekti parasti ir ierobežoti nelielos ciematos un tajos runā neliels skaits cilvēku, kuriem ir raksturīga neliela sociālā mobilitāte. Zviedru valodas senā rakstība bija rūnu raksti. Kopš 13. gadsimta rakstības pamatā latīņu alfabēts.

## Dialekti

Saskaņā ar tradicionālo iedalījumu, zviedru valodā izšķir sešus dialektus:

* ziemeļzviedru dialektu;
* Somijas zviedru dialektu;
* Svēlandes (*Svealand*) zviedru dialektu;
* Gotlandes zviedru dialektu;
* Gotalandes (*Götaland*) zviedru dialektu;
* dienvidzviedru dialektu.

Vēl mēdz iedalīt arī tikai trīs daļās — standarta zviedru valodā, Somijas zviedru valodā un Olandes zviedru valodā.

## Alfabēts

Zviedru alfabētā ir 29 burti — 26 klasiskie latīņu alfabēta burti (A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U, V, W, X, Y, Z) un 3 papildu burti (Å, Ä, Ö). Tiek lietoti arī citi burti, kas nav alfabētā, piemēram, dažos aizguvumos, galvenokārt no vācu valodas, ir sastopams tāds burts kā Ü. Reizēm tiek lietoti arī burti À un É.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Zviedru valoda.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Deep Space Climate Observatory[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| *Deep Space Climate Observatory* |
|  |
| KA veids | kosmisko laikapstākļu novērošana |
| Operators | NASA, NOAA,  ASV |
| Izgatavotāji | *Swales*  ASV |
| Bāzes platforma | *SMEX-Lite* |
| Starts | 11.02.2015. 23:03:02 *UTC* |
| Starta vieta | Kanaverala *SLC-40*  ASV |
| Nesējraķete | *Falcon 9 v1.1*,  ASV |
| Darbības ilgums | 5 gadi (plānots) |
| NSSDC ID | 2015-007A  |
| SCN | 40390 |
| Tīmekļa vietne |  |
| Enerģija | saules baterijas |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis | Zemes un Saules L1 Lagranža punkts |
| Orbītas veids | Lisažū orbīta |

Deep Space Climate Observatory (DSCOVR; agrāk zināms kā Triana) ir ASV Zemes un kosmisko laikapstākļu novērošanas pavadonis. Tas ir NASA un NOAA kopējs projekts. Kosmiskais aparāts kosmosā tika palaists 2015. gada februārī.

Atrodoties 1,5 miljonu kilometru attālumā no Zemes, *DSCOVR* novēro saules vēja stāvokli, veic koronālās masas izvirdumu agrās brīdināšanas funkciju un veic Zemes atmosfēras un biosfēras izmaiņu novērošanu (ozonu, aerosolus, putekļus, vulkāniskos pelnus, mākoņu augstumu, veģetācijas pārklājumu un klimatu).

Kosmiskais aparāts izgatavots uz platformas *SMEX-Lite* bāzes. Tā starta masa ir 570 kg.
Galvenie instrumenti:

* *PlasMag*, plazmas magnetometrs;
* *EPIC* (*Earth Polychromatic Imaging Camera*), uzņem Zemes attēlus 10 kanālos;
* *NISTAR* (*National Institute of Standards and Technology Advanced Radiometer*), radiometrs, kas četros kanālos mēra Zemes radiāciju Saules apspīdētajā pusē.

*DSCOVR* palaists 2015. gada 11. februārī 23:03:02 *UTC* ar nesējraķeti *Falcon 9 v1.1* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.

caption1=The Moon transiting Earth, July 16, 2015.
2015. gada 8. jūnijā *DSCOVR* iegāja Lisažū orbītā ap Zemes un Saules L1 Lagranža punktu.
6. jūlijā *DSCOVR* uzņēma pirmo Zemes attēlu.

2019. gada 27. jūnijā *DSCOVR* iegāja drošajā režīmā, jo bija sabojājies kosmiskā aparāta orientācijas sistēmas lāzera žiroskops. Tika izstrādātas programmatūras modifikācijas, lai *DSCOVR* varētu darboties bez lāzera žiroskopa, leņķiskā ātruma informācijas iegūšanai izmantojot zvaigžņu sensoru. 2020. gada 2. martā *DSCOVR* atsāka normālu darbību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* DSCOVR: Deep Space Climate Observatory NOAA (angliski)
* SPACEX LAUNCHES DSCOVR SATELLITE TO DEEP SPACE ORBIT SpaceX (angliski)
* DSCOVR (Triana) Gunter Dirk Krebs (angliski)
# Tropiskais gads[labot | labot pirmkodu]

**Tropiskais gads** jeb **Saules gads** ir laika posms, kurā Saule veic pilnu ciklu pa ekliptiku attiecībā pret pavasara punktu. Praktiski tas ir laika intervāls starp divām secīgām pavasara ekvinokcijām (pavasara punktiem). Tropiskais gads ir pamatā solāro kalendāru gadalaiku ciklam.

## Raksturojums

Tropiskā gada vidējais ilgums ir aptuveni 365 dienas, 5 stundas, 48 minūtes un 45 sekundes (jeb vidēji 365,24219 vidējās saules diennaktis). Šis ilgums nav nemainīgs — tas lēnām mainās Saules sistēmas planētu gravitācijas ietekmes un Zemes ass precesijas dēļ.

Atšķirībā no zvaigžņu gada (sideriskā gada), kas mēra pilnu Zemes apriņķojumu ap Sauli attiecībā pret nekustīgām zvaigznēm, tropiskais gads ir par aptuveni 20 minūtēm īsāks. Šo atšķirību rada Zemes ass precesija, kuras dēļ pavasara punkts lēnām pārvietojas pa ekliptiku pretī Zemes orbītas kustības virzienam.

## Kalendārā nozīme

Tā kā tropiskais gads nosaka gadalaiku maiņu, solāro kalendāru (piemēram, Gregora kalendāra) galvenais uzdevums ir pēc iespējas precīzāk saskaņot kalendāro gadu ar tropisko gadu. Tā kā tropiskā gada ilgums nav vesels skaitlis, kalendāros tiek ieviestas garās dienas.

* Jūlija kalendārā gada vidējais ilgums bija 365,25 dienas, kas bija par aptuveni 11 minūtēm garāks par reālo tropisko gadu.
* Gregora kalendārā gada vidējais ilgums ir 365,2425 dienas, kas ir ļoti tuvs tropiskajam gadam, nodrošinot, ka kalendārs no astronomiskajiem gadalaikiem nobīdās par vienu dienu tikai aptuveni 3300 gadu laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tropiskais gads.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Ģeogrāfiskais garums

**Ģeogrāfiskais garums** λ ir leņķis starp Griničas meridiānu un to meridiānu, kas iet caur kādu konkrētu punktu. Garums var būt no 0° (Griničas meridiāns) līdz 180° (datumu maiņas līnija). Ģeogrāfisko garumu, kas atrodas uz rietumiem no Griničas meridiāna, sauc par rietumu garumu, bet to, kas atrodas uz austrumiem — par austrumu garumu.

## Skatīt arī

* Ģeogrāfiskais platums
# Meridiāns[labot | labot pirmkodu]

Piemineklis '15. meridiāns', Stargarda, Polija
**Meridiāns** ir iedomāta līnija ģeogrāfijā, kas ir perpendikulāra ekvatoram, iet gan caur ziemeļpolu, gan caur dienvidpolu un sadala zemeslodi divās vienādās daļās. Katrs meridiāns krustojas ar visiem pārējiem meridiāniem Ziemeļpolā un Dienvidpolā. Uz kartes meridiāni norāda ziemeļu - dienvidu virzienu. Visi meridiāni ir vienāda garuma.

Katram viena un tā paša meridiāna punktam ir viens un tas pats ģeogrāfiskais garums, bet diviem dažādiem punktiem ir atšķirīgs ģeogrāfiskais platums. Starptautiski pieņemts par 0° meridiānu uzskatīt Griničas meridiānu, kas iet caur Londonu. Pie ekvatora attālums starp diviem meridiāniem, starp kuriem ir vienu grādu liela starpība, ir aptuveni 111,3195 km, ja starpība ir 1 loka minūte - 1855,325 m, bet ja starpība starp meridiāniem ir 1 loka sekunde, tad 30,922 m. Tā tas ir vienīgi pie ekvatora. Jo tuvāk poliem, jo šis attālums kļūst mazāks.

Latvijā attālums starp diviem meridiāniem ar viena grāda starpību ir aptuveni 62,5 km. Cauri Rīgai iet 24. austrumu meridiāns, ko reizēm dēvē par Rīgas meridiānu.

## Skatīt arī

* Paralēle

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Meridiāns.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Saules pulkstenis[labot | labot pirmkodu]

Pirms 1926. gada izgatavots vertikālais saules pulkstenis ar marmora ciparnīcu un metāla gnomonu Latvijas Etnogrāfiskajā brīvdabas muzejā
**Saules pulkstenis** ir viens no senākajiem laika attēlošanas mehānismiem. Senākās liecības ir par saules pulksteņiem Senajā Ēģiptē. Līdz pat 19. gadsimta sākumam daudzviet Eiropā saules pulksteņu lietošanai bija praktiska nozīme. Ar pārdesmit minūšu precizitāti pēc tiem varēja noteikt vietējo laiku. Līdz ar transporta attīstību, pieauga nepieciešamība pēc vienota laika standarta (joslas laika), un pieauga mehānisko pulksteņu loma.
Mūsdienās senie saules pulksteņi kalpo kā vēstures liecinieki, savukārt jauni saules pulksteņi tiek veidoti kā dārza objekti, piemiņas zīmes vai interesanti ēku vai pilsētvides objekti.

Galvenie veidi:

* horizontālie;
* vertikālie;
* ekvatoriālie;
* analemmatiskie jeb dalības;
* polārie;
* sfēriskie (armilāriji).

## Ārējās saites

* Informācija par saules pulksteņiem (Latvijā un citviet pasaulē)
# Debess ekvators[labot | labot pirmkodu]

**Debess ekvators** ir debess sfēras lielais riņķis, kura plakne ir perpendikulāra pasaules asij un sakrīt ar Zemes ekvatora plakni. To var definēt arī kā ekvatora projekciju debesīs. Debess ekvators sadala debess sfēru ziemeļu un dienvidu puslodē. Zemes rotācijas ass slīpuma dēļ debess ekvators atrodas apmēram 23,439° leņķī pret ekliptikas plakni.

Astronomijā debess ekvators ir daļa no ekvatoriālās koordinātu sistēmas, kas tiek plaši izmantota zvaigžņu, galaktiku, miglāju un citu debesu objektu atrašanās vietas noteikšanai. Šajā sistēmā tiek lietotas divas galvenās koordinātas:

* rekta deklinācija (RA) – leņķiska mērvienība, kas nosaka objektu attiecībā pret pavasara punktu, līdzīga Zemes ģeogrāfiskajam garumam,
* deklinācija (Dec) – objekta leņķiskais attālums virs vai zem debess ekvatora, analoģisks Zemes ģeogrāfiskajai platuma sistēmai.

Objekti, kuru deklinācija ir 0°, atrodas tieši uz debess ekvatora. Šī līnija šķērso vairākus nozīmīgus zvaigznājus, piemēram, Ūdensvīru, Zivis, Vaļu, Orionu, Lauvu un Jaunavu, kas padara debess ekvatoru vieglāk izsekojamu pat amatieru novērošanā. Tā kā debess ekvators atrodas simetriskā stāvoklī pret Zemes rotācijas asi, zvaigznēm uz tā ir īpašs kustības raksturs: tās ceļas un riet bez šķietamas novirzes uz ziemeļiem vai dienvidiem, kas ir raksturīgi tikai šai līnijai.

Debess ekvators ir būtisks ne tikai astronomijā, bet arī navigācijā un kalendāru veidošanā. Senajās civilizācijās zināšanas par Saules un zvaigžņu kustību attiecībā pret šo riņķi ļāva precīzāk noteikt gadalaikus, plānot sējas un ražas periodus, kā arī orientēties ceļojumos. Mūsdienās debess ekvators joprojām ir galvenais orientieris astronomiskajiem novērojumiem, teleskopu kalibrēšanai un debesu objektu kartēšanai.

## Atsauces