Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mangroves

Mangrovju izplatība
Mangrovju mežs Indonēzijas salā Bali
**Mangroves** ir augāja veids, kurā ietilpst dažādu koku un krūmu sugas, kas aug sālsūdens piekrastē tropu un subtropu joslās galvenokārt starp 25° Z un 25° D paralēlēm. Pie mangrovēm pieskaita 55 koku un krūmu sugas. Pēc citu ekologu domām, ir pat 72 sugas (tas ir atkarīgs no iedalījuma sugās un pasugās). Tiek lēsts ka 2000. gadā mangrovju mežu kopējā platība pasaulē (118 valstīs un teritorijās) bija 137 760 km².

## Atsauces
# Stenforda Universitāte[labot | labot pirmkodu]

| Stenforda Universitāte |
| --- |
| *Stanford University* |
|  |
| Moto |
vācu: *Die Luft der Freiheit weht* |
| Tips |
Privāta |
| Finansējums |
21,4 miljardi US$ (2014) |
| Prezidents |
Džons Henesijs |
| Direktors |
Džons Ečmendijs |
| Akadēmiskais personāls |
2118 |
| Administratīvais personāls |
11 128, izņemot SHC |
| Studenti |
15 877 |
| Bakalaura izglītība |
6980 |
| Doktorantūra |
8897 |
| Atrašanās vieta |  Stenforda, Kalifornija, ASV |
| Laikraksts | *The Stanford Daily* |
| Iesauka | *Cardinal* |
| Mājaslapa | www.stanford.edu |
|  |

**Stenforda Universitāte** (angļu: *Stanford University*, izrunā: /stanfərd juːnɪˈvəːsɪti/), pilnais nosaukums **Līlenda Stenforda jaunākā Universitāte** (*Leland Stanford Junior University*), ir 1891. gadā dibināta uz pētniecību orientēta privāta universitāte. Tā atrodas uz 3310 ha liela zemesgabala Stenfordā, Kalifornijas štatā. Stenforda Universitāte atrodas aptuveni 32 km attālumā no Sanhosē un 60 km attālumā no Sanfrancisko.

Šī tiek uzskatīta par vienu no prestižākajām universitātēm pasaulē.
Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 2. vietu aiz Hārvarda Universitātes (2016).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Stenforda Universitāte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Oficiālā mājaslapa (angliski)
# Dienvidkarolīna

|  |
| --- |
| **Dienvidkarolīna** |
| South Carolina |
| —  **ASV štats**  —  |
| Kruīza kuģis Čārlstonas ostāKruīza kuģis Čārlstonas ostā |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Emblēma** |

 |
| Devīze: *Dum spiro spero* |
| Dienvidkarolīnas atrašanās vieta ASV |
| Pārvaldes centrs
  | Kolumbija
 |
| Lielākā pilsēta
  | Čārlstona
 |
| Oficiālā valoda
  | angļu valoda
 |
| Valsts
 |  Amerikas Savienotās Valstis |
| Dibināts | 1788. gada 23. maijā (8. ASV pavalsts) |
| **Administrācija** |
|  - Gubernators
  | Henrijs Makmāsters (R)  |
|  - Vicegubernatore
  | Pamela Īveta (R)  |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 82 932,7 km² |
|  - Sauszeme | 77 856,9 km² |
|  - Ūdens | 5 078,8 km² |
| **Iedzīvotāji** (2024) |
|  - Kopā | 5 478 831 |
|  - Blīvums | 66,1/km² |
|  - Rasu sastāvs | baltie — 65,5 % melnādainie — 26,3 % latino — 6,9 % aziāti — 2,3 % indiāņi — 1,8 % |
|  - Reliģijas | protestanti — 64 % nereliģiozi — 20 % katoļi — 11 % Jaunā Paaudze — 3 % |
| ISO 3166 kods | US-SC |
| **Mājaslapa:** sc.gov |
|  **Dienvidkarolīna Vikikrātuvē** |

**Dienvidkarolīna** (angļu: *South Carolina*) ir Amerikas Savienoto Valstu štats, kas atrodas Dienvidaustrumu reģionā. Robežojas ar Džordžijas štatu dienvidrietumos, ar Ziemeļkarolīnas štatu ziemeļos, kā arī ar Atlantijas okeānu dienvidaustrumos. Dienvidkarolīnas štata galvaspilsēta ir Kolumbija, bet lielākā pilsēta ir Čārlstona. Štata kopējā platība ir 82 965 km², pēc 2020. gada datiem štatā dzīvo 5,12 miljoni iedzīvotāju. Tas ir 40. lielākais ASV štats pēc platības un 23. lielākais pēc iedzīvotāju skaita. Štats ir sīkāk sadalīts 46 apgabalos.

Štata ekonomika balstās uz tekstila, ķīmisko produktu, papīra, automašīnu un to detaļu ražošanu, kā arī tūrismu. No lauksaimniecības produktiem galvenokārt audzē tabaku, mājputnus, kokvilnu, piena produktus un sojas pupiņas. Pēc 2019. gada datiem, štata iekšzemes kopprodukts ir 249,9 miljardi ASV dolāru, bet IKP uz vienu iedzīvotāju ir 50 570 ASV dolāri.

## Vēsture

Štats ir nosaukts par godu Anglijas karalim Čārlzam I Stjuartam, kura valdīšanas laikā šeit izveidoja angļu koloniju.
1788. gada 23. maijā Dienvidkarolīna kļuva par astoto ASV pavalsti, kas ratificēja ASV Konstitūciju. Sākoties Amerikas pilsoņu karam, Dienvidkarolīna kļuva par pirmo štatu kas izstājās no ASV un pievienojās Amerikas Valstu Konfederācijai.

## Lielākās pilsētas

| Vieta | Pilsēta | Iedzīvotāju skaits |
| --- | --- | --- |
| 1 | Čārlstona | 150 227 |
| 2 | Kolumbija | 136 632 |
| 3 | Nortčārlstona | 114 852 |
| 4 | Mauntplesenta | 90 801 |
| 5 | Rokhila | 74 372 |
| 6 | Grīnvila | 70 720 |
| 7 | Samervila | 50 915 |
| 8 | Gūskrīka | 45 946 |
| 9 | Samtera | 43 463 |
| 10 | Spārtanbērga | 39 899 |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dienvidkarolīna.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
# Drakonu kalni[labot | labot pirmkodu]

| Drakonu kalni |
| --- |
|  |
| Kontinents |
Āfrika |
| Valstis |
Dienvidāfrika, Lesoto |
| Augstākais kalns |
Tabana Ntlenjana |
| Augstums |
3482 m |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
|  **Drakonu kalni Vikikrātuvē** |

**Drakonu kalni** (afrikandu: *Drakensberge*, zulu: *uKhahlamba*, dienvidsotu: *Maluti*) ir kalnu grēda Āfrikas dienvidos, Dienvidāfrikas Republikā un Lesoto. Tās augstums ir no 2000 līdz 3482 metriem virs jūras līmeņa. Augstākā virsotne ir Tabana Ntlenjana, Lesoto. Šī kalnu grēda stiepjas aptuveni 1125 km garumā.

Lielākā daļa kalnu ir iekļauti Drakensbergas parkā, kas ir iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Sarkanā krāsā iekrāsota Drakonu kalnu atrašanās vieta Āfrikas dienvidos
## Etimoloģija

Afrikandu nosaukums *Drakensberge* cēlies no nosaukuma, ko holandiešu kolonisti deva kalnu grēdai, nosaucot to par *Drakensbergen* jeb *Drakonu kalniem*, jo tā atgādināja Pūķa muguru. Savukārt Zulu valodā ir sastopams arī nosaukums *uKhahlamba*, kas nozīmē "šķēpu barjera", jo vietām grēdai ir veidojušās stāvas bazalta kolonnas, kas atgādina barjeru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Drakonu kalni.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Ekotūrisms

Fernandu di Noronjas sala, Brazīlija
**Ekotūrisms** ir tūrisma veids, kam raksturīga ceļošana relatīvi neskartā un mazapdzīvotā dabas vidē, lai izzinātu dabu, biotopus, novērotu augus un dzīvniekus to dabiskajos apstākļos, kā arī izglītotos dabas aizsardzības jautājumos. Ekotūrisms vismazāk no pārējiem tūrisma veidiem atstāj ietekmi uz apkārtējo vidi.

Ekotūrisms ir izveidots, lai nodrošinātu aizsargājamo dabas teritoriju aizsardzību, pārvaldi un apsaimniekošanu. Tā mērķos ietilpst arī veicināt vietējo iedzīvotāju labklājību, veicināt vietējo uzņēmumu attīstību un caur tūrismu un ceļošanu sekmēt izglītošanos par dabas aizsardzību.
# Organismu klasifikācija[labot | labot pirmkodu]

Uz mūsu planētas Zemes ir vairāk nekā 2 000 000 visdažādāko dzīvības formu, kas tiek sistematizētas un sakārtotas noteiktā kārtībā. Katrai dzīvības formai tiek dots unikāls nosaukums, kas atbilst binārās nomenklatūras principiem. Visi organismi, vadoties no radniecības pakāpes, tiek apvienoti grupās, kuras savukārt top apvienotas augstāka ranga grupās, veidojot dažādas pakāpes radniecības līmeņus jeb taksonomiskās vienības. Organismu klasifikācija ir vienota gan mūsdienās dzīvojošajiem, gan arī izmirušajiem organismiem. Tā pamatā sastāv no šādām taksonomiskajām vienībām:

* Impērija (*imperium*);
* Valsts (*regnum*);
* Tips, Nodalījums (*phylum, divisio*);
* Klase (*classis*);
* Kārta (*ordo*);
* Dzimta (*familia*);
* Ģints (*genus*);
* Suga (*species*),

Bet reizēm ir jāiestarpina papildu vienības. Īpaši tas ir raksturīgs kukaiņiem, jo kukaiņu klasē ir vairāk par 1 000 000 sugu t.i. vairāk nekā visi pārējie organismi kopā.
Klasifikācijas piemērs, kurā ir atainojas dažādas papildu taksonomiskās vienības (izceltas pamatvienības):

* **Impērija:Eukaryota*
* **Valsts:Metazoa*
* Apakšvalsts: *Eumetazoa*
* Virstips: *Bilateria*
* **Tips:Coelomata*
* Apakštips: *Protostomia*
* Triba: *Articulata*
* Virsklase: *Arthropoda*
* **Klase:Tracheata*
* Apakšklase: *Opistogoneata*
* Infraklase: *Hexapoda*
* Virskārta *Pterygota*
* Sekcija: *Holometabola*
* **Kārta:Coleoptera*
* Apakškārta: *Polyphaga*
* Sērija: *Staphyliniformia*
* Virsdzimta: *Hydrophiloidea*
* **Dzimta:Hydrophilidae*
* Apakšdzimta *Georissinae*
* **Ģints:Georissus*
* Apakšģints: *Neogeorissus*
* **Suga:Georissus (Neogeorissus) japonicus Satô, 1979*

Dažādiem autoriem organismu klasifikācijas var būtiski atšķirties, tāpat laika gaitā, mainoties uzskatiem par organismu radniecību, mainās arī organismu klasifikācijas.

Visi dzīvie organismi iedalās divās vai trijās lielās grupās jeb impērijās. Tomēr tas ir diskutējams jautājums. Daudzi speciālisti apšauba vīrusu pieskaitīšanu pie dzīviem organismiem, jo tajos nenotiek vielmaiņas procesi. Tāpat nav vienprātības jautājumā par prokariotu sadalīšanu divās atsevišķās impērijās. Pagaidām apstāsimies pie visu dzīvo organismu sadalīšanas trīs atšķirīgās grupās:

* Impērija *Virus* — Vīrusi;
* Impērija *Prokaryote* — Prokarioti;
* Impērija *Eukaryote* — Eikarioti;
	+ Valsts *Animalia* — Dzīvnieki;
	+ Valsts *Fungi* — Sēnes;
	+ Valsts *Plantae* — Augi;
	+ Valsts *Protista* (*Protozoa*) — Vienšūņi.

Tomēr vīrusi būtiski atšķiras no pārējām impērijām, kuru savstarpējās atšķirības nav tik lielas.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Organismu klasifikācija.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Orgāns

Sievietes vēdera orgānu zīmējums, Leonardo da Vinči, 1507. gads.
**Orgāns** (no latīņu: *organum* — 'ierīce, instruments') ir organisma daļa, kuram ir noteikta forma, uzbūve, funkcija, attīstība un novietojums organismā. Orgānus veido audi, taču orgāns nesastāv tikai no vienas audu grupas. Orgāni veido orgānu sistēmas un tās veido vienotu organismu. Orgānus iedala dzīvnieku un augu orgānos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Orgāns.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Kognitīvā psiholoģija[labot | labot pirmkodu]

**Kognitīvā psiholoģija** (no latīņu: *cognitio* — 'izzināšana, priekšstats, jēdziens') ir psiholoģijas virziens, kas pēta cilvēka informācijas apstrādes procesus un to likumsakarības, cilvēka uzmanību, uztveri, paternu atpazīšanu, zināšanu reprezentāciju, atmiņu, valodu, domāšanu, problēmu risināšanu, radošumu, lēmumu pieņemšanu, mākslīgo un cilvēka intelektu, kā arī kognitīvo attīstību. Mūsdienu definīcija kognitīvajai psiholoģijai ir būtiski paplašinājusies, salīdzinājumā ar tās izveidošanās periodu 20. gadsimta 50.—60. gados. Lai arī kognitīvās psiholoģijas pamatlicēji bija Ulrihs Naisers, Džeroms Bruners, Alberts Bandura un citi, ar atpakaļejošu datumu par kognitīvajiem psihologiem tiek dēvēti arī tādi ievērojami zinātnieki kā Hermanis Ebinghauss, Žans Piažē un Ļevs Vigotskis.

## Vēsturiskās paralēles

Jau 300 gadus pirms mūsu ēras grieķu filozofs Aristotelis sāka spriest par tādiem cilvēka garīgiem procesiem kā uztveri, atmiņu, valodu un domāšanu. Viņš uzskatīja, ka domāšana norisinās sirdī.

Vācu ārsts Vilhelms Vunts (1832—1920) izveidoja pirmo psiholoģijas laboratoriju, jo viņu interesēja cilvēka prāta izpēte. Viņš centās noskaidrot, kāds ir cilvēka domu ātrums un kā tas atšķiras dažādiem cilvēkiem. Vunts bija pirmais, kas sāka zinātniski pētīt un mērīt prāta procesus un ieviesa tādu rādītāju kā reakcijas ātrums uz stimulu, ko turpmāk ļoti plaši izmanto kognitīvās psiholoģijas pētījumos. Tomēr šie pētījumi nedeva iespēju formulēt teoriju, kā funkcionē cilvēka domāšana.

E.B. Titčeners (1867—1927), turpinot Vunta tradīcijas, Anglijā radīja jaunu pieeju psiholoģiskiem pētījumiem, ko vēlāk psiholoģijas vēsturnieki nodēvēja par strukturālismu. Šī virziena pētnieki centās noskaidrot cilvēka apzinātā pieredzes komponentus, izmantojot pašatskaites metodi jeb introspekciju. Viņu mērķis bija izdalīt prāta pamatelementus, nosakot to rašanās likumsakarības un saturu.
Introspekcija kā pētījumu metode cieta neveiksmi, jo vairāki pētnieku ieguva atšķirīgus cilvēku stāstījumus par vienādu uzdevumu izpildi. Tas nedeva iespēju formulēt viennozīmīgus izziņas procesu skaidrojumus.

Amerikāņu psihologs Viljams Džeimss (1842—1910), Čārlza Darvina evolūcijas teorijas ietekmēts, uzskatīja, ka cilvēkam prāts ir nepieciešams, lai realizētu pielāgošanās funkciju videi, lai nodrošinātu cilvēku populācijas izdzīvošanu. Lai pielāgotos, cilvēkam jāveic racionālas izvēles. Džeimss ir funkcionālisma virziena pārstāvis, jo prātu pētīja no tā izmantošanas jeb funkciju viedokļa. Funkcionālisma pamatideja — jāpēta psihes funkcijas, nevis apzinātās pieredzes struktūra.
# Soho[labot | labot pirmkodu]

| **Soho** |
| --- |
| *Raymond Revuebar* vēsturiskā ēka |
| SohoSohoSohoRādīt kartē "Londonas centrs"Rādīt kartē "Lielā Londona"Rādīt kartē "Apvienotā Karaliste"Rādīt visas |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Atrašanās vieta |  Vestminstera, Londona, Apvienotā Karaliste |
| Tips |
Rajons |

**Soho** (angļu: *Soho*) ir Londonas rajons Vestminsteras Vestendā. Līdz 1854. gada holēras epidēmijai Soho bija aristokrātu rajons, bet kopš 19. gadsimta vidus tas kļuva par vienu no Londonas slavenākajiem izklaides, naktsdzīves un modes rajoniem.

Lielāko daļu no 20. gadsimta Soho rajons bija arī Londonas seksa industrijas centrs, kā arī britu kino rūpniecības centrs. Tomēr, sākot no 20. gadsimta astoņdesmitajiem gadiem, notika rajona ģentrifikācija un tagad tā lielā mērā ir dārgu restorānu un modes veikalu vieta. Soho Oldkomptonstrīta ir viena no Londonas zināmākajiem geju ciematiem. Uz dienvidiem no Soho atrodas Londonas Čainatauna. Uz rietumiem no Soho atrodas greznais Meifēras rajons.

*
*
*
*
*
* Kārnabīstrīta 1968. gadā

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Soho.