# Berlīne

| Berlīne  |
| --- |
| *Berlin* |
|  |
| Šprē upe, Muzeju sala un Berlīnes televīzijas tornisBrandenburgas vārtiReihstāgs*Gendarmenmarkt* laukumsBerlīnes katedrālePotsdamas laukums |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
|  |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Vācija |
| Federālā zeme |
Berlīne |
| Administrācija |
|  • Mērs |
Franziska Giffey (SPD) |
| Platība |
|  • pilsēta |
892 km2 |
| Augstums |
34 - 115 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • pilsēta |
3 782 202 |
|  • blīvums |
4 225,9/km² |
|  • aglomerācija |
4 473 101 |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Pasta indeksi | 10115—14199 |
| Mājaslapa |
berlin.de |
|  **Berlīne Vikikrātuvē** |

**Berlīne** (vācu: *Berlin*, izrunā: [bɛɐ̯ˈliːn]) ir Vācijas galvaspilsēta, kā arī atsevišķa federālā zeme. Tā ir lielākā valsts pilsēta, kā arī Eiropas Savienības lielākā pilsēta. Berlīne atrodas Vācijas ziemeļaustrumos. Caur Berlīni tek Šprē un Hāfeles upes.

Berlīne ir pasaules līmeņa kultūras, politikas, mediju un zinātņu centrs. Tās ekonomika galvenokārt balstās uz augsto tehnoloģiju rūpniecību un pakalpojumu sektoru. Nozīmīgākās nozares ietver IT, farmāciju, biomedicīnu, inženierzinātni, biotehnoloģijas, elektroniku, satiksmes inženierzinātni un atjaunīgo enerģiju. Berlīne kalpo arī par nozīmīgu dzelzceļa un gaisa satiksmes centru, kā arī tā ir populārs tūristu galamērķis.

Berlīne pirmo reizi dokumentēta 13. gadsimtā. Berlīne ir bijusi Prūsijas Karalistes (1701-1918), Vācijas Impērijas (1871-1918), Veimāras Republikas (1919-1933) un Trešā reiha (1933-1945) galvaspilsēta. Pēc Otrā pasaules kara no 1949. līdz 1990. gadam Berlīne tika sadalīta divās daļās: Austrumberlīnē un Rietumberlīnē. Austrumberlīne kļuva par Austrumvācijas galvaspilsētu, bet Rietumberlīne kļuva par Rietumvācijas anklāvu, kuru no 1961. līdz 1989. gadam apjoza Berlīnes mūris. Pēc Vācijas atkalapvienošanas Berlīne atkārtoti kļuva par Vācijas galvaspilsētu.

Berlīne ir mājvieta universitātēm, pētniecības institūtiem, orķestriem, muzejiem un sporta komandām. Pilsēta ir pazīstama ar saviem festivāliem, daudzveidīgo arhitektūru, naktsdzīvi, mūsdienu mākslu, sabiedrisko transporta tīklu un augstu dzīves līmeni.

## Vēsture

Berlīnes mūris pie Brandenburgas vārtiem neilgi pirms nojaukšanas 1989. gadā
Berlīne būtībā ir ļoti jauna pilsēta. Tā sāka strauji attīstīties tikai pēc 1871. gada, kad tā kļuva par Vācu impērijas galvaspilsētu.

Tomēr 20. gadsimta vēsturē Berlīnei bija īpaša nozīme. Tā kļuva par Trešā reiha galvaspilsētu. Ādolfs Hitlers uzdeva savam iemīļotākajam arhitektam Albertam Špēram radīt t.s. *Welthauptstadt Germania* (*Pasaules galvaspilsētu Germāniju*), nojaucot veco apbūvi un radot gigantiskas klasicisma stila celtnes. Maz kas tika realizēts no šiem plāniem, bet 1945. gadā Berlīne gandrīz pilnībā (70%) tika nopostīta.

Pēc Vācijas kapitulācijas pilsēta tika sadalīta četrās okupācijas zonās — ASV, Lielbritānijas, Francijas un PSRS. Tādējādi pilsēta kļuva par Aukstā kara krustpunktu. Berlīne (faktiski Austrumberlīne) kļuva par VDR galvaspilsētu, bet Rietumberlīne saglabāja okupētas teritorijas statusu. 1948. gada 26. jūnijā PSRS varas iestādes sāka Rietumberlīnes blokādi, pārtraucot Rietumberlīnes apgādi ar produktiem un citām precēm. Rietumu sabiedrotie noorganizēja "gaisa tiltu" Berlīnes apgādei. Lai neļautu Austrumberlīnes iedzīvotājiem pārbēgt uz Rietumiem, 1961. gada 13. augustā tika uzcelts Berlīnes mūris, kas kopā ar sadalīto pilsētu ir kļuvis par Aukstā kara simboliem.

Berlīnes mūris krita 1989. gada 9. novembrī un šo datumu pieņem par Aukstā kara beigām. 1991. gada jūnijā Bundestāgs nolēma pārcelt apvienotās Vācijas galvaspilsētu no Bonnas uz Berlīni.

Balstoties uz Bonnas-Berlīnes paktu, 1994. gada 10. martā parlaments apstiprināja Berlīni par vienotās valsts galvaspilsētu. Valdības pārvietošana uz Berlīni tika pabeigta 1999. gadā.

## Demogrāfija

Berlīne pieder pie ES lielākajām pilsētām.

* 1220 — 2 400
* 1650 — 6 500
* 1709 — 55 000
* 1747 — 107 000
* 1800 — 172 000
* 1850 — 420 000
* 1861 — 548 000
* 1877 — 1 009 000
* 1900 — 1 890 000
* 1912 — 2 095 000
* 1917 — 1 744 000
* 1925 — 4 024 000
* 1942 — 4 478 000
* 1945 — 2 807 000
* 1950 — 3 340 000
* 1975 — 3 083 000
* 1987 — 3 250 000
* 1997 — 3 425 000
* 2007 — 3 370 000
* 2009 — 3 431 420
* 2010 — 3 440 441

### Valodas

Dominējošā un oficiālā valoda valstī ir vācu valoda. Līdz ar to tā ir viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām un viena no trim Eiropas Komisijas darba valodām. Imigranti galvenokārt runā turku, poļu, arabų, anglų, krievu un daudzās Balkānu valodās.

## Ģeogrāfija

Berlīne atrodas valsts ziemeļaustrumos, 70 km no Polijas robežas. Cauri pilsētai plūst 5 upes. Trešdaļu no Berlīnes zemes platības veido parki, dārzi un upes.

* Berlīne (2014)
* Berlīne (2015)

### Klimats

Berlīnē ir mērens piejūras klimats. Vasaras ir siltas, dažkārt mitras ar vidējo temperatūru 22-25 °C dienā un 12-14 °C naktī. Ziemas ir aukstas ar diezgan augstu vidējo temperatūru 3 °C dienā un -2 °C naktī. Pavasaris un rudens ir auksts un mitrs. Berlīnes apbūves teritorija rada mikroklimatu, kas uzkrāj siltumu starp ēkām un pilsētā mēdz būt par 4 °C augstāka temperatūra nekā apkārtējos apgabalos.

Gada nokrišņu daudzums ir 570 mm ar mērenu nokrišņu daudzumu visu gadu. Sniegs galvenokārt sāk snigt no decembra līdz martam, taču sniega sega bieži paliek uz ilgāku laiku. Nesenā ziema 2009./2010. bija izņēmums, jo tad bija patstāvīga sniega sega no decembra beigām līdz marta sākumam.

| Berlīnes meteoroloģiskie dati |
| --- |
| Mēnesis | Jan | Feb | Mar | Apr | Mai | Jūn | Jūl | Aug | Sep | Okt | Nov | Dec | Gads |
| Augstākā temperatūra °C (°F) | 15.0 (59) | 17.0 (62.6) | 23.0 (73.4) | 30.0 (86) | 33.0 (91.4) | 36.0 (96.8) | 38.8 (101.8) | 35.0 (95) | 32.0 (89.6) | 25.0 (77) | 18.0 (64.4) | 15.0 (59) | 38.8 (101.8) |
| Augstākā vidējā temperatūra °C (°F) | 2.9 (37.2) | 4.2 (39.6) | 8.5 (47.3) | 13.2 (55.8) | 18.9 (66) | 21.6 (70.9) | 23.7 (74.7) | 23.6 (74.5) | 18.8 (65.8) | 13.4 (56.1) | 7.1 (44.8) | 4.4 (39.9) | 13.4 (56.1) |
| Dienas vidējā temperatūra °C (°F) | 0.5 (32.9) | 1.3 (34.3) | 4.9 (40.8) | 8.7 (47.7) | 14.0 (57.2) | 17.0 (62.6) | 19.0 (66.2) | 18.9 (66) | 14.7 (58.5) | 9.9 (49.8) | 4.7 (40.5) | 2.0 (35.6) | 9.6 (49.3) |
| Zemākā vidējā temperatūra °C (°F) | −1.9 (28.6) | −1.5 (29.3) | 1.3 (34.3) | 4.2 (39.6) | 9.0 (48.2) | 12.3 (54.1) | 14.3 (57.7) | 14.1 (57.4) | 10.6 (51.1) | 6.4 (43.5) | 2.2 (36) | −0.4 (31.3) | 5.9 (42.6) |
| Zemākā temperatūra °C (°F) | −26.1 (−15) | −25.0 (−13) | −13.0 (8.6) | −4.0 (24.8) | −1.0 (30.2) | 4.0 (39.2) | 7.0 (44.6) | 7.0 (44.6) | 0.0 (32) | −7.0 (19.4) | −9.0 (15.8) | −24.0 (−11.2) | −26.1 (−15) |
| Lietusgāze mm (collas) | 42.3 (1.665) | 33.3 (1.311) | 40.5 (1.594) | 37.1 (1.461) | 53.8 (2.118) | 68.7 (2.705) | 55.5 (2.185) | 58.2 (2.291) | 45.1 (1.776) | 37.3 (1.469) | 43.6 (1.717) | 55.3 (2.177) | 570.7 (22.469) |
| Vidējais lietaino dienu skaits (≥ 1.0 mm) | 10.0 | 8.0 | 9.1 | 7.8 | 8.9 | 9.8 | 8.4 | 7.9 | 7.8 | 7.6 | 9.6 | 11.4 | 106.3 |
| Vidējais saulaino stundu skaits | 46.5 | 73.5 | 120.9 | 159.0 | 220.1 | 222.0 | 217.0 | 210.8 | 156.0 | 111.6 | 51.0 | 37.2 | 1 625,6 |
|  |

### Aglomerācija

### Arhitektūra

Brandenburgas vārti
* Aleksandra laukums — Berlīnes centrālais laukums
* Berlīnes televīzijas tornis — augstākais tornis Vācijā
* Brandenburgas vārti — Berlīnes un visas Vācijas simbols, attēlots uz Vācijas eiro monētām
* Neptūna strūklaka — slavenākā Berlīnes strūklaka
* Potsdamas laukums — Berlīnes modernā arhitektūra
* Reihstāgs — atjaunotā Vācijas parlamenta celtne
* Tīrgartena — slavenākais Berlīnes parks
* *Unter den Linden* (Zem liepām) — Berlīnes centrālā iela
* Uzvaras kolonna ar Berlīnes simbolu — eņģeli

* *Gendarmenmarkt*
* Haus der Kulturen der Welt
* Berlīnes Doms naktī
* Uzvaras kolonna

## Administratīvais iedalījums

Bundestāgs (kreisi)
### Galvaspilsēta

* Schloss Bellevue - Vācijas prezidents
* Bundeskanzleramt - Vācijas kanclers
* Reihstāgs - Bundestāgs
* Bundesrat
* Bundesministerium der Finanzen
* Latvijas vēstnieks Vācijā

### 12 apgabalos

12 apgabalos
Administratīvi Berlīne ir sadalīta 12 apgabalos (vācu: *Bezirke*).

* Mitte
* Friedrichshain-Kreuzberg
* Charlottenburg-Wilmersdorf
* Lichtenberg
* Marzahn-Hellersdorf
* Neukölln
* Pankow
* Reinickendorf
* Spandau
* Steglitz-Zehlendorf
* Tempelhof-Schöneberg
* Treptow-Köpenick

### Sadraudzības pilsētas

Varšava
Berlīnei ir sadraudzības attiecības ar 18 pilsētām:

* 1967  Losandželosa, ASV
* 1987  Parīze, Francija
* 1988  Madride, Spānija
* 1989  Stambula, Turcija
* 1991  Varšava, Polija
* 1991  Maskava, Krievija
* 1992  Brisele, Beļģija
* 1992  Budapešta, Ungārija
* 1993  Taškenta, Uzbekistāna
* 1993  Mehiko, Meksika
* 1993  Džakarta, Indonēzija
* 1994  Pekina, Ķīna
* 1994  Tokija, Japāna
* 1994  Buenosairesa, Argentīna
* 1995  Prāga, Čehija
* 2000  Vindhuka, Namībija
* 2000  Londona, Anglija
* 2023  Kijiva, Ukraina

## Zinātne

Berlīnes Tehniskā universitāte
HTW
* Berlīnes Humboltu universitāte
* Berlīnes Tehniskā universitāte
* Freie Universität Berlin
* Universität der Künste Berlin
* Alice Salomon Hochschule Berlin (ASH)
* Berliner Hochschule für Technik (BHT)
* Hochschule für Technik und Wirtschaft Berlin (HTW)
* Hochschule für Wirtschaft und Recht Berlin (HWR)
* European School of Management and Technology
* Max-Planck-Gesellschaft
* International Mathematical Union
* Robert Koch-Institut
* Max-Delbrück-Centrum für Molekulare Medizin
* Zuse Institut Berlin
* Fritz-Haber-Institut
* TU9 German Universities of Technology
* Leibniz-Gemeinschaft
* Berlin-Brandenburgische Akademie der Wissenschaften

### Nobela prēmiju laureāti

Verners Heizenbergs (1933)

|  |  |
| --- | --- |
| * 1902 Hermanis Emils Fišers
* 1902 Teodors Momzens
* 1905 Ādolfs fon Beiers
* 1905 Robert Koch
* 1907 Eduards Buhners
* 1908 Pauls Ērlihs
* 1909 Kārlis Ferdinands Brauns
* 1910 Oto Vallahs
* 1910 Albrehts Kosels
* 1910 Pauls Heize
* 1911 Vilhelms Vīns
* 1914 Makss fon Laue
* 1918 Fricis Hābers
* 1918 Makss Planks
* 1920 Valters Nernsts
* 1921 Alberts Einšteins
 | * 1925 Gustavs Hercs
* 1925 Džeimss Franks
* 1925 Rihards Zigmondi
* 1932 Verners Heizenbergs
* 1933 Ervīns Šrēdingers
* 1936 Peters Debajs
* 1944 Oto Hāns
* 1950 Kurts Alders
* 1953 Fricis Alberts Lipmanis
* 1953 Hanss Ādolfs Krebss
* 1954 Makss Borns
* 1956 Valters Bote
* 1994 Reinhards Zeltens
* 2009 Herta Millere
* 2020 Emanuela Šarpentjē
 |

## Ekonomika

Breitscheidtplatz
Šeit atrodas galvenās mītnes vairākām transnacionālām kompānijām:

* Siemens - pasaulē lielākā elektrotehnikas un elektronikas kompānija.
* Deutsche Bahn
* Charité
* Axel Springer
* Zalando
* Springer Nature
* AVM
* August Storck

## Kultūra

### Filmas par Berlīni

Vims Venderss
* "Berlīne – lielpilsētas simfonija" (*Berlin: Die Sinfonie der Großstadt*, 1927) — režisors Valters Rutmans
* "Vācija, nulles gads" (*Germania anno zero*, 1948) — režisors Roberto Rosellīni
* "Kabarē" (*Cabaret*, 1972) — režisors Bobs Foss
* "Berlīne, Aleksandra laukums" (*Berlin Alexanderplatz*, 1980) — režisors Rainers Verners Fasbinders
* *Christiane F. - Wir Kinder vom Bahnhof Zoo* (1981) — režisors Uli Ēdels
* "Debesis pār Berlīni" (*Der Himmel über Berlin*, 1987) — režisors Vims Venderss
* "Ardievu, Ļeņin!" (*Good Bye Lenin!*, 2003) — režisors Volfgangs Bekers

### Ievērojamas personības

Berlīnē dzimuši:

Žeroms Boatengs

* Žeroms Boatengs (*Jérôme Boateng*, 1988—) — futbolists
* Konrāds Cūze (*Konrad Zuse*, 1910—1995) — inženieris
* Marlēna Dītriha (*Marlene Dietrich*, 1901—1992) — aktrise un dziedātāja
* Frīdrihs Lielais (*Friedrich der Große*, 1712—1786) — Prūsijas karalis
* Frīdrihs Vilhelms I (*Friedrich Wilhelm I.*, 1620—1688) — Brandenburgas kūrfirsts
* Frīdrihs Vilhelms I (*Friedrich Wilhelm I.*, 1688—1740) — Prūsijas karalis
* Frīdrihs Vilhelms II (*Friedrich Wilhelm II.*, 1744—1797) — Prūsijas karalis
* Frīdrihs Vilhelms IV (*Friedrich Wilhelm IV.*, 1795—1861) — Prūsijas karalis
* Valters Gropiuss — arhitekts
* Georgs Gross (*George Grosz*, 1893—1959) — mākslinieks
* Aleksandrs fon Humbolts (*Alexander von Humboldt*, 1769—1859) — zinātnieks
* Herberts Markūze (*Herbert Marcuse*, 1898—1979) — filozofs
* Lenija Rīfenštāle (*Leni Riefenstahl*, 1902—2003) — kinorežisore
* Gustavs Štrēzemanis — politiķis
* Kurts Tuholskis (*Kurt Tucholsky*, 1890—1935) — publicists
* Vilhelms I (*Wilhelm I.*, 1797—1888) — Vācijas imperators
* Vilhelms II (*Wilhelm II.*, 1859—1941) — Vācijas imperators

### Sports

1. FC Union Berlin
* 1. FC Union Berlin
* Hertha BSC
* Alba Berlin
* Füchse Berlin
* Berlīnes "Eisbären"
* Berlin Recycling Volleys
* Uber Arena (Berlīne)
* Stadion an der Alten Försterei
* Berlīnes olimpiskais stadions

### Attēlu galerija

* Club Watergate
* Berlīnes zoodārzā
* Berlīnes filharmonija
* KaDeWe

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Berlīne.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)