Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# ISSN

ISSN 0317-8471
**Starptautiskais standarta seriālizdevuma numurs** (angļu: *International Standard Serial Number*; **ISSN**) ir unikāls numurs, kas sastāv no astoņām zīmēm, ar ko var identificēt periodikas izdevumu. Šis ir starptautiski akceptēts apzīmējums seriālo izdevumu reģistrēšanai un identificēšanai. Parasti numurs ar defisi tiek sadalīts divos četrzīmju numuros, kurā pēdējais ir kontrolcipars, tas var būt 0—9 vai X.

1975. gadā tika publicēts ISO standarts ISO 3297, kurā nodefinēta ISSN sistēma. Latvijā ISSN numurus piešķir Bibliogrāfijas institūta ISSN centrs.

## Atsauces
# Upsālas Universitāte[labot | labot pirmkodu]

| Upsālas Universitāte |
| --- |
| Upsālas Universitātes galvenā ēka |
| Upsālas UniversitāteUpsālas UniversitāteRādīt kartē "Zviedrija"Rādīt kartē "Eiropa"Rādīt visas |
| Dibināta |
1477 |
| Tips |
publiska |
| Akadēmiskais personāls |
4 707 |
| Administratīvais personāls |
2 376 |
| Studenti |
42 559 |
| Atrašanās vieta |  Zviedrija, Upsāla ﻿ / ﻿ |
| Mājaslapa |
 |
|  |

**Upsālas Universitāte** (zviedru: *Uppsala universitet*, latīņu: *Universitas Regia Upsaliensis*) ir 1477. gadā dibināta publiska universitāte Zviedrijas pilsētā Upsālā. Vecākā universitāte Skandināvijā, kas turpina savu darbību.[*nepieciešama atsauce*] Viena no tradīcijām bagātākajām universitātēm valstī, būtiski ietekmējusi Zviedrijas kultūras attīstību.

Universitāti pie Upsālas arhibīskapijas 1477. gadā ar bullu dibināja Romas pāvests Siksts IV. Universitāte nostiprinājās 17. gadsimta sākumā, kad to finansiāli atbalstīja karalis Gustavs II Ādolfs.

Universitātē ir 9 fakultātes (teoloģijas, tiesību, mākslas, valodu, sabiedrisko zinātņu, pedagoģijas, medicīnas, farmācijas, kā arī zinātnes un tehnoloģiju). Studenti, atkarībā no izcelsmes vietas, tradicionāli iedalās nācijās. Universitāte ir spēcīga dabas zinātņu jomā. Tā parasti ir starp pirmajām 120 universitātēm pasaules starptautiskajos reitingos.

Bijušo pasniedzēju un studentu vidū minami fiziķis Svante Arrēniuss (*Svante Arrhenius*, 1859—1927), ķīmiķis Jenss Jākobs Bercēliuss (*Jöns Jakob Berzelius*, 1779—1848), fiziķis Anderss Celsijs (Anders Celsius, 1701—1744), ANO ģenerālsekretārs Dāgs Hammaršelds (*Dag Hammarskjöld*, 1905—1961), rakstnieks Pers Lāgerkvists (*Pär Fabian Lagerkvist*, 1891—1974), dabaszinātnieks Kārlis Linnejs (*Carolus Linnaeus*, 1707—1778), fiziķis Andešs Jūnass Ongstrēms (*Anders Jonas Ångström*, 1814—1874), dramaturgs Augusts Strindbergs (*August Strindberg*, 1849—1912), teologs Emānuels Svēdenborgs (*Emanuel Swedenborg*, 1688—1772) un daudzi citi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Upsālas Universitāte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Smitsona institūts

| Smitsona institūts |
| --- |
| Institūta logotips |
| Dibināts |
1846. gada 10. augusts |
| Atrašanās vieta |  Vašingtona, ASV |
| Mājaslapa | www.si.edu |

**Smitsona institūts** (angļu: *Smithsonian Institution*) ir pētniecības un izglītības institūts, kas tika dibināts 1846. gadā. Institūts sastāv no vairākiem muzejiem, pētniecības centriem un viena zooloģiskā dārza, no kuriem lielākā daļa atrodas Vašingtonā, ASV. Šis ir lielākais tāda veida komplekss pasaulē.

21. gadsimta sākumā Smitsona institūta muzejos atradušies vairāk nekā 1,3 miljoni artefaktu, no kuriem daudzi uzskatāmi par "Amerikas nacionālajiem dārgumiem". Tiek izdoti žurnāli *Air & Space/Smithsonian* un *Smithsonian*.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Smitsona institūts.
* Oficiālā tīmekļa vietne

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Encyclopædia Britannica[labot | labot pirmkodu]

*Encyclopaedia Britannica* vairāki izdevumi vienkopus
Encyclopædia Britannica (no latīņu valodas — 'Britu enciklopēdija') ir universāla enciklopēdija, kuru izdod uzņēmums *Encyclopædia Britannica, Inc.* Tā ir vecākā joprojām izdotā enciklopēdija pasaulē. Pirmo reizi tā izdota Edinburgā, Skotijā no 1768. līdz 1771. gadam. Enciklopēdija agri ieguva popularitāti, kas strauji palielinājās jau trešajā izdevumā, kurš nāca klajā 1801. gadā, tai bija jau 21 sējums.

## Atsauces
# Ziemeļkarolīnas Valsts universitāte

| Ziemeļkarolīnas Valsts universitāte *North Carolina State University* |
| --- |
|  |
|  Moto | *Think and Do* |
|  Valsts |  ASV |
|  Dibināta |  1887. gada 7. martā |
|  Atrašanās vieta |  Roli, Ziemeļkarolīna |
|  Pasniedzēji
 |  ~2400 |
|  Studenti
 |  ~36 000 |
|  Mājaslapa
 | www.ncsu.edu |

**Ziemeļkarolīnas Valsts universitāte** (angļu: *North Carolina State University*, bieži saukta arī par NC State) ir publiska pētniecības universitāte, kas atrodas Roli pilsētā Ziemeļkarolīnā, ASV.

Universitāte dibināta 1887. gadā kā **Ziemeļkarolīnas Lauksaimniecības un mehāniskā koledža** (*North Carolina College of Agriculture and Mechanic Arts*). Mūsdienās tā ir viena no lielākajām universitātēm štatā un ietilpst *University of North Carolina* sistēmā.

Ziemeļkarolīnas Valsts universitāte ir īpaši pazīstama ar savām inženierzinātņu, dabaszinātņu, arhitektūras, dizaina un tekstilzinātņu programmām, kā arī ar spēcīgu pētniecības infrastruktūru.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ziemeļkarolīnas Valsts universitāte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Oficiālā mājaslapa (angliski)
# Cambridge University Press

| *Cambridge University Press* |
| --- |
|  |
| *Cambridge University Press* galvenais birojs |
| Dibināts |
1534. gads |
| Dibinātājs |
karalis Henrijs VIII |
| Galvenais birojs | Kembridža,  Apvienotā Karaliste |
| Galvenās personas |
Stīvens Tūps (*Stephen Toope*) |
| Produkti |
grāmatas, žurnāli |
| Darbinieki |
3 039 (2016) |
| Mātes uzņēmums |
Kembridžas Universitāte |
| Tīmekļa vietne |
 |

Cambridge University Press ir karaļa Henrija VIII 1534. gadā dibināta Kembridžas Universitātes izdevniecība un tā ir vecākā universitātes izdevniecība pasaulē. Izdod gan zinātnisko, gan izglītojošo literatūru. Izdevniecības pārstāvniecības atrodas vairāk nekā 40 valstīs, pārstāv vairāk nekā 50 000 autoru no vairāk nekā 100 valstīm.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Cambridge University Press.
* Oficiālā tīmekļa vietne

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Agronomija[labot | labot pirmkodu]

Agronoms
**Agronomija** (franču: *agronomie*, cēlies no sengrieķu: *ἀγρός*, *agros* — ‘lauks, tīrums’, *νόμος*, *nomos* — ‘likums’) ir zinātne par zemkopību un augu audzēšanu. Plašākā nozīmē terminu ‘agronomija’ var attiecināt uz racionālas lauksaimniecības teoriju un praksi.

Agronomija ietver darbu tādās jomās kā augu ģenētika, augu fizioloģija, meteoroloģija un augsnes zinātne. Agronomijā tiek izmantotas vairāku zinātņu zināšanas, tai skaitā bioloģijas, ķīmijas, ekonomikas, ekoloģijas, ģenētikas.

Agronomijas pirmsākumi ir atrodami Senajā Grieķijā, kur vairāki autori savos darbos pamāca zemes apstrādāšanā, apraksta dažādus augus, augšņu īpašības un mēslojumus. Latvijā šīs zinātnes pirmsākumi datējami ar 16. gadsimtu. 16. gadsimta otrajā pusē Zahārijs Stopijs sarakstīja manuskriptu "Vidzemes ekonomija", Solomons Guberts 1645. gadā sarakstīja grāmatu *Stratagema oeconomicum oder der Akker-Student*, kas ir uzskatāma par pirmo lauksaimniecības rokasgrāmatu Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Agronomija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Astrobioloģija

Uz Marsa meteorīta ALH84001 atrasti mikroskopiski veidojumi, kuri varētu būt radušies no dzīviem organismiem
**Astrobioloģija** ir starpdisciplīnu zinātne, kas pēta dzīvības rašanos, evolūciju, izplatību un nākotni Visumā. Tā meklē dzīvojamu vidi Saules sistēmā un uz citplanētām. Astrobioloģija pēta veidus, kā varētu atklāt dzīvību ārpus Zemes, ja tā tagad vai pagātnē eksistējusi.

Termins **eksobioloģija**, kuru pirmais ierosināja ASV molekulārbiologs Džošua Lederbergs, ir līdzīgs, bet konkrētāks — tā meklē dzīvību ārpus Zemes un ārpuszemes vides ietekmi uz dzīvības formām.

Astrobioloģija izmanto fizikas, ķīmijas, astronomijas, bioloģijas, molekulārās bioloģijas, ekoloģijas, planetoloģijas, ģeoloģijas un citu zinātņu metodes. Astrobioloģija pēta arī dzīvību ekstrēmās vidēs (augstā vai zemā temperatūrā, augstā spiedienā okeānu dziļumā vai retinātā gaisā, skābā vai sārmainā vidē) uz Zemes, tādējādi paplašinot iespējamās dzīvības robežas ārpus Zemes.

NASA interese par eksobioloģiju sākās līdz ar ASV kosmiskās programmas sākšanos. 1960. gadā NASA izveidoja Eksobioloģijas programmu, kura mūsdienās turpinās kā Astrobioloģijas programma. 1971. gadā NASA izveidoja SETI programmu, meklējot radiosignālus, kurus varētu būt sūtījušas ārpuszemes civilizācijas.
1970. gados realizētā Viking programma iekļāva iespējamu dzīvības pēdu meklēšanu uz Marsa. Vēlākās Marsa misijās arī ir uzstādīti instrumenti dzīvības pēdu un dzīvībai piemērotu apstākļu (ūdens) meklēšanai.

## Ārējās saites

* Zlobin, A.E. (2013). Tunguska similar impacts and origin of life. *Modern scientific researches and innovations*. No.12

## Atsauces
# Bakterioloģija

Zarnu nūjiņas baktērijas elektronmikroskopā
**Bakterioloģija** ir zinātne, kas pēta baktērijas. Bakterioloģija ir daļa no mikrobioloģijas, kas nodarbojas ar mikroorganismu izpēti, tostarp baktēriju pētīšanu. Bakterioloģija palīdz saprast baktēriju bioloģiju, struktūru, funkcijas, to ietekmi uz vidi un cilvēka veselību, kā arī attīstīt metodes to identificēšanai un kontrolei. Bakterioloģijas nozīme ir ļoti svarīga medicīnā, pārtikas drošībā, vides aizsardzībā un citas nozarēs, kurās ir nepieciešams saprast un kontrolēt baktēriju darbību, piemēram, bakterioloģija ir saistīta ar baktēriju izraisītu slimību izpēti un diagnosticēšanu, antibiotiku izstrādi un higiēnu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bakterioloģija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Bioinformātika

DNS replikācija
**Bioinformātika** ir zinātne, kur tiek izmantotas matemātiskās un informātiskās metodes, lai atrisinātu dažādas ar bioloģiju saistītas problēmas. Šim nolūkam parasti izmanto datormodelēšanu, matemātiskos modeļus vai abus. Galvenais bioinformātikas uzdevums ir datu ieguve par dažādiem genomiem un šo datu analīze.

## Skatīt arī

* Gēns
* Genoms

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bioinformātika.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Bioinženierija

**Bioloģiskā inženierija** jeb **bioinženierija** ir zinātnes un inženierijas nozare, kas apvieno bioloģijas, ķīmijas, fizikas, matemātikas un datorzinātņu principus, lai izstrādātu tehnoloģijas un procesus dzīvo organismu izpētei, uzlabošanai un pielietošanai. Tā ietver plašu jomu klāstu, sākot no biomedicīnas iekārtu izstrādes un audu inženierijas līdz sintētiskajai bioloģijai un ekoloģisko sistēmu optimizācijai. Šī multidisciplinārā pieeja padara bioinženieriju par vienu no svarīgākajām un straujāk augošajām zinātnes nozarēm 21. gadsimtā.

## Nozares galvenās jomas

### Biomedicīniskā inženierija

Biomedicīniskās inženierijas jomā izstrādā medicīniskās ierīces, protēzes, mākslīgos orgānus un diagnostikas instrumentus. Piemēri: MRI skeneri, insulīna sūkņi (ierīces, kas automatizē insulīna ievadi cilvēkiem ar cukura diabētu, palīdzot uzturēt stabilu glikozes līmeni asinīs), kardiostimulatori, dialīzes aparāti (mākslīgās nieres, kas attīra asinis no toksīniem pacientiem ar nieru mazspēju).

### *Tissue Engineering* (audu inženierija)

Audu inženierijas jomā veido mākslīgos audus un orgānus, izmantojot šūnas un biomateriālus. Piemēri: mākslīgā āda, skrimšļu reģenerācija.

### Sintētiskā bioloģija

Sintētiskās bioloģijas jomā konstruē mākslīgas bioloģiskās sistēmas un ģenētiski modificētus organismus, lai veiktu specifiskas funkcijas. Piemēri: baktērijas, kas ražo bioplastmasu vai bioenerģiju.

### Bioprocesu inženierija

Bioprocesu inženierijas jomā Izstrādā bioreaktorus un procesus bioķīmisko produktu ražošanai, piemēram, antibiotikas, vakcīnas vai bioetanolu.

### Ekoloģiskā inženierija

Ekoloģiskās inženierijas jomā optimizē dabas ekosistēmas un biotehnoloģijas, lai uzlabotu vides kvalitāti. Piemēri: notekūdeņu attīrīšanas sistēmas ar baktērijām.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bioinženierija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Zinātniskās fantastikas enciklopēdijas raksts (angliski)
# Biofizika

Tiek mērīts, ar cik lielu spēku viena no melnuļu dzimtas vabolēm (*Bolitotherus cornutus*) spēj pieķerties pie virsmas, raujot to uz augšu
**Biofizika** ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kas pēta fizikālās un fizikālķīmiskās parādības dzīvajos organismos. Biofizika ir gan bioloģijas, gan fizikas apakšnozare. Tā ir cieši saistīta ar fizioloģijas, bioķīmijas, molekulārās bioloģijas un medicīnas jomām.

Par biofizikas pirmsākumiem uzskata 1771. gadā veiktos Luidži Galvāni eksperimentus ar mirušu vardi, kad, pārlecot elektriskajai dzirkstelei uz vardes kājām, tika novērota to saraušanās. 1790. gadā viņš to pašu novēroja, kad pieskārās vardes kājai ar nazi. Balstoties uz Galvāni eksperimentiem, Alesandro Volta izgatavoja pirmo elektrisko bateriju.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Biofizika.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Epidemioloģija[labot | labot pirmkodu]

**Emidemioloģija** ir zinātne, kas pēta infekcijas slimību izcelšanās un izplatīšanās likumsakarības, kā arī to apkarošanas iespējas. Šī zinātne arī nodarbojas ar šo slimību profilakses un likvidēšanas metožu izstrādāšanu. Tiek izšķirta vispārīgā un speciālā epidemioloģija.

Ar epidemioloģisko izmeklēšanu var atklāt infekcijas rašanās cēloni - šī ir galvenā pētīšanas metode šajā zinātnē. Tās pirmsākumi meklējami 3.—4. tūkstošgadē p.m.ē., kad tikušas aprakstītas dažas infekcijas slimības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *Neslimo.lv* ieraksts
# Epiģenētika

Attēlota epiģenētiska darbība
**Epiģenētika** ir mūsdienu bioloģijas zinātne, kas pēta gēnu aktivitātes, kuras nav saistītas ar DNS primārās struktūras izmaiņām. Epiģenētika ir zinātne par to, kā vides signāli atlasa, modificē un regulē gēnu darbību. Epiģenētika palīdz skaidrot, kā no vienas šūnas (cilmes šūnas) veidojas daudzšūnu organisms, kurš sastāv no ļoti atšķirīgām pēc funkcijas un uzbūves šūnām, kā arī šūnu reakciju uz vides faktoru ietekmi. Epiģenētika pēta, kas kontrolē "gēnu aktivizāciju no DNS "ārpuses", signālus (ķīmiskus vai elektromagnētiskus), kuri ieslēdz un izslēdz gēnus."

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Epiģenētika.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Herpetoloģija[labot | labot pirmkodu]

Dažādu abinieku kolāža
Dažādu rāpuļu kolāža
**Herpetoloģija** (sengrieķu: *ἑρπετόν* — ‘rāpulis’) ir zooloģijas nozare, kas pēta abiniekus un rāpuļus. Herpetologs ir pētnieks, kas specializējies šajā nozarē. Herpetologi galvenokārt nodarbojas ar konkrētā ekosistēmā esošo abinieku un rāpuļu pētīšanu, to mijiedarbību ar apkārtējo vidi. Viņi arī pēta šo dzīvnieku anatomiju, fizioloģiju, uzvedību un sistemātiku. Atsevišķi herpetologi specializējas konkrētu sugu vai sugu grupas pētīšanā, piemēram, pētot abiniekus un rāpuļus tropiskajos lietusmežos.

Herpetoloģijā iegūtās zināšanas palīdz izprast arī citu bioloģijas zinātņu procesus un parādības, kāda ir abinieku un rāpuļu ietekme uz citu sugu pastāvēšanu, kā arī dod informāciju, kas nepieciešama dabas aizsardzībai.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Herpetoloģija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Histoloģija[labot | labot pirmkodu]

Ar emfizēmu slima cilvēka plaušas histoloģiskais preparāts, krāsots ar hematoksilīnu un eozīnu
**Histoloģija** (grieķu: *ἱστός* — audums, *λόγος* — mācība) ir bioloģijas nozare, kas pēta dzīvo organismu šūnu, audu un orgānu uzbūvi mikroskopiskā un submikroskopiskā līmenī. Histoloģiju var uzskatīt par medicīniski bioloģisku nozari, jo tai liela nozīme medicīnā (histoloģijas metodes lieto biopsiju materiālu izpētei). Tā ir cieši saistīta ar ģenētiku, fizioloģiju, bioķīmiju un citām zinātnes nozarēm.

## Histoloģijas iedalījums

* Vispārīgā histoloģija — mācība par audiem kā tādiem.
* Speciālā histoloģija — mācība par orgānu mikroskopisko uzbūvi.
* Embrioloģija — mācība par dīgļa attīstību.
* Citoloģija — mācība par dzīvo šūnu.
* Histofizioloģija — mācība par šūnu, audu un orgānu uzbūves saistību ar to funkcijām.

## Histoloģija Latvijā

Histoloģijas pētījumi Latvijā aizsākti 20. gadsimta 20. gados LU Medicīnas fakultātes Anatomijas un histoloģijas institūtā. Pirmā latviešu histoloģe bija Ausma Bebre (1892—1965), kura sagatavojusi pirmo histoloģijas mācību līdzekli latviešu valodā “Īss normālās histoloģijas kurss” (izdots 1927. gadā). Viņa pirmā latviskojusi histoloģijas terminus. 30. un 40. gados Anatomijas un histoloģijas institūtā strādāja histologi Jānis Arnolds Eglītis (1902—1986) un Irma Eglīte (1907—2000), kuri augstā līmenī sakārtoja histoloģijas mācību procesu. 1944. gadā viņi emigrēja uz ASV un izveidoja histoloģijas institūtu Kolumbusas Universitātē. Padomju okupācijas sākumā histoloģiskā izglītība Latvijā bija sagrauta, to atjaunoja profesors Konstantīns Bogojavļenskis (1899—1967), kurš ir uzskatāms par Latvijas citologu skolas radītāju. Viņa skolnieks, akadēmiķis Jānis Ērenpreiss (1929—1996), ir sarakstījis vairākas monogrāfijas par vēža šūnu pētījumiem. Latvijas embrioloģijas skolas pamatlicējs ir akadēmiķis Pēteris Gērke (1904—1985), kurš sarakstījis vairākas embrioloģijas mācību grāmatas latviešu un krievu valodā. Šūnu pētījumi submikroskopiskā līmenī sākti 20. gadsimta vidū, bet 1994. gadā nodibināta Latvijas Elektronmikroskopistu biedrība.

## Literatūra

* Aina Dālmane. Histoloģija. LU Akadēmiskais apgāds, 2004.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Histoloģija.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Ihtioloģija

Dažādas saldūdens zivis. Paskaidrojumi somu valodā
**Ihtioloģija** (grieķu: *ἰχθυς*, *ichthys* — ‘zivis’; *λόγος*, *logos* — ‘mācība’) ir zooloģijas nozare, kurā tiek pētītas zivis — to uzbūve, uzvedība, attīstība, evolūcija, sistemātika un citas lietas saistībā ar tām. Ihtioloģija ir cieši saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā hidrobioloģiju, jūras bioloģiju, limnoloģiju, hidroloģiju un citām zinātnēm, kas saistītas ar ūdeni.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ihtioloģija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Lielās Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Jūras bioloģija

Tikai 29% no Zemes virsmas aizņem sauszeme. Pārējais ir okeāns, kura vidējais dziļums ir 4 km un ko ieskauj 380 000 km piekrastes.
**Jūras bioloģija** (arī **bioloģiskā okeanogrāfija**) ir bioloģijas un okeanogrāfijas robežnozare, daļa no hidrobioloģijas. Tā ir zinātne par jūras ekosistēmām, kas pēta jūru un okeānu organismus un to ekoloģisko mijiedarbību. Par jūras bioloģiju sauc arī Pasaules okeāna bioloģisko norišu un procesu kopumu.

## Atsauces
# Terioloģija

**Terioloģija** ir zooloģijas zinātnes nozare, kas pēta zīdītājus. Vārds nāk no grieķu valodas: *thērion* (θηρίον) nozīmē “dzīvnieks” vai “zvērs”, un *logos* (λόγος) — “mācība” vai “zinātne”.

Terioloģijā tiek analizēta zīdītāju loma ekosistēmās, to mijiedarbība ar citiem organismiem, kā arī ietekme uz vidi un cilvēku saimniecisko darbību. Šī zinātne ir nozīmīga bioloģiskās daudzveidības izzināšanā, sugu aizsardzībā, dabas aizsardzības plānošanā un arī slimību izpētē, ko var iegūst cilvēks no dzīvniekiem.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Terioloģija.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)