Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Neļķes[labot | labot pirmkodu]

| Neļķes *Dianthus* |
| --- |
| Dārza neļķes zieds tuvplānā |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Neļķu rinda (*Caryophyllales*) |
| Dzimta | Neļķu dzimta (*Caryophyllaceae*) |
| Ģints | Neļķes (*Dianthus*) |
|  |
|  **Neļķes Vikikrātuvē** |

**Neļķes** (*Dianthus*) ir neļķu dzimtas ģints, kurā ietilpst aptuveni 300 sugas. Tie ir daudzgadīgi ziedaugi. Daudzas neļķu šķirnes tiek audzētas speciālās siltumnīcās vai tiek selekcionētas.

Ar jaunu neļķu šķirņu reģistrēšanu nodarbojas Karaliskā dārzniecības biedrība. Neļķu latīniskais nosaukums cēlies no grieķu valodas — "dievišķais zieds" (grieķu: *Διός ἀνθός*).

## Sugas

Latvijā ir sastopamas neļķu sugas:

* Čemuru neļķe (*Dianthus barbatus*) L.
* Daudzkrāsu neļķe (*Dianthus versicolor*) Fisch. ex Link
* Dzirkstelīte (*Dianthus deltoides*) L.
* Fišera neļķe (*Dianthus fischeri*) Spreng.
* Kartūza neļķe (*Dianthus carthusianorum*) L.
* Krāšņā neļķe (*Dianthus superbus*) L.
* Lauka neļķe (*Dianthus campestris*) M.Bieb.
* Smiltāja neļķe (*Dianthus arenarius*) L.

Dārzkopībā ir iecienīta dārza neļķe (*Dianthus caryophyllus*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Neļķes.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
# Ienākuma nodoklis Latvijā

**Ienākuma nodoklis** ir nodoklis, ar ko apliek fizisku vai juridisku personu gūtos ienākumus. Nodokļu sistēma Latvijā balstās uz Latvijas Republikas Saeimas pieņemto likumu *Par nodokļiem un nodevām*, kurš tika pieņemts 1995. gada 2. februārī un stājās spēkā tā paša gada 1. aprīlī. Kopumā pēc likuma ir noteikti 15 dažāda veida nodokļi, kuri veido Latvijas nodokļu un nodevu sistēmu, tajā ieskaitot divu veidu ienākumu nodokļus — iedzīvotāju ienākuma nodokli (IIN), un uzņēmumu ienākumu nodokli (UIN). 2017. gada valsts budžeta izstrādes likumprojektā ienākuma nodoklis sastādīja *800 274 400 eiro* no kopējā Latvijas 2017. gada budžeta.

## Iedzīvotāju ienākuma nodoklis

No iedzīvotāja ienākumiem pēc sociālā nodokļa nomaksas (11%), neapliekamā minimuma (60 eiro, 2017. gadā), kā arī atvieglojumu par apgādājamām personām (175 eiro par vienu personu 2017. gadā) atskaitīšanas, iedzīvotāju ienākuma nodokļa (IIN) likme sastāda 23% (01.01.2017). Latvijas Republikas likumā "Par iedzīvotāja ienākuma nodokli" tiek noteiktas sešas pozīcijas no kā IIN sastāv:

* algas nodokļa, ko par darbinieka gūtajiem ienākumiem aprēķina un maksā darba devējs;
* nodokļa par ienākumiem no saimnieciskās darbības, ja tie nav uzņēmumu ienākuma nodokļa objekts, un nodokļa no citiem ienākuma avotiem;
* nodokļa par ienākumu no kapitāla, tajā skaitā nodokļa no kapitāla pieauguma;
* patentmaksas par atsevišķu veidu saimnieciskās darbības veikšanu;
* mikrouzņēmumu nodokļa daļas atbilstoši Mikrouzņēmumu nodokļa likumam;
* sezonas laukstrādnieku ienākuma nodokļa.

2017. gada 11 mēnešos valsts budžeta ieņēmumi no iedzīvotāju ienākuma nodokļa iemaksām bija par 11,5% jeb 157,61 milj. eiro lielāki, salīdzinot ar 2016. gadu. Katru gadu no 1. marta nodokļu maksātāji var iesniegt Valsts ieņēmumu dienestam (VID) gada ienākumu deklarāciju un atgūt pārmaksāto vai rezumējošā kārtībā samaksāto nodokļa summu. 2017. gada 11 mēnešos iedzīvotājiem jau tika atmaksāti pārmaksātie nodokļi 116,16 milj. eiro apmērā, kas ir par 30% vairāk nekā 2016. gadā.

2017. gadā tika pieņemti grozījumi likumā *Par iedzīvotāju ienākuma nodokli*, kas nosaka, ka no 2018. gada Latvijā tiks ieviests diferencētais iedzīvotāju nodoklis. No 2018. gada 1. janvāra IIN likme tiks aprēķināta, balstoties uz personas ienākumiem. Ienākumiem līdz 20 000 eiro IIN likme būs 20% apmērā, līdz 55 000 eiro — 23%, bet gada ienākumiem virs 55 000 eiro — 31,4%.

## Uzņēmumu ienākuma nodoklis

Uzņēmuma ienākuma nodoklis tiek iekasēts no uzņēmumu peļņas vai zaudējumiem. 2017. gadā UIN likme bija 15%. Pašlaik spēkā esošais Saeimas pieņemtais likums *Par uzņēmumu ienākuma nodokli* zaudēs savu spēka esamību no 2018. gada 1. janvārī. Pēc Ministru Kabineta pieņemtajiem likuma grozījumiem, no 2018. gada uzņēmumu reinvestētajai peļņai UIN likme netiks piemērota. Uzņēmumu ienākumu nodoklis tiks iekasēts gadījumos, kad uzņēmumi izmantos dividendes vai veiks naudas izmaksas, kas vērstas uz peļņas sadali.

## Atsauces
# The Independent[labot | labot pirmkodu]

*The Independent*| Veids |
Interneta laikraksts |
| Izdevējs | *Independent Print Limited* |
| Dibināts |
1986. gada 7. oktobrī (36 gadi) |
| Valoda |
angļu |
| Izdevniecības valsts |  Lielbritānija |
| Tīmekļa vietne |
www.independent.co.uk |

The Independent (latviski — *Neatkarīgais*) ir Lielbritānijas interneta laikraksts. To dibināja 1986. gadā kā rīta avīzi, taču kopš 2016. gada marta tas ir pieejams tikai interneta formātā. Sākotnēji tas piederēja Tonija O'Reillija *Independent News & Media*, bet kopš 2010. gada pieder Krievijas oligarham Aleksandram Ļebedevam.

*The Independent* tiek uzskatīts par liberālu, centriski kreisu mediju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: The Independent.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Austrummidlenda

|  |
| --- |
| **Austrummidlenda** |
| East Midlands |
| —  **reģions**  —  |
| Ratlendas ūdenskrātuve pie NormentonasRatlendas ūdenskrātuve pie Normentonas |
| Austrummidlenda Anglijas kartē |
| Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts
  |  Apvienotā Karaliste |
| Zeme
  |  Anglija |
| Dibināts | 1994 |
| Padomes ofiss | Meltonmobri |
| Iedalījums |
6 grāfistes
* Dārbišīra
* Lesteršīra
* Linkolnšīra (daļa)
* Northemptonšīra
* Notingemšīra
* Ratlenda
 |
| **Platība**  |
|  - Reģions
  |  |
| **Iedzīvotāji** (2021) |
|  - Reģions | 4 880 094 |
|  - Blīvums |  |
| Laika josla | GMT (UTC+0)
  |
| **Mājaslapa:** www.emcouncils.gov.uk |
|  **Austrummidlenda Vikikrātuvē** |

**Austrummidlenda**  (angļu: *East Midlands*) ir reģions Anglijas austrumos. Ietver 10 nemetropoles grāfistes un unitārās pašvaldības, kas ietilpst sešās ceremoniālajās grāfistēs. Reģiona padomes sēdeklis ir Meltonmobri Lesteršīras grāfistē; padomi veido reģionā ietilpstošo pašvaldību pārstāvji. Lielākās pilsētas ir Notingema, Lestera, Linkolna, Dārbi un Northemptona.

## Iedalījums

| Karte | Ceremoniālā grāfiste | Grāfiste / unitārā pašvaldība | Distrikts |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Dārbišīra | 1. Dārbišīra | *a*) Haipīka, *b*) Dārbišīrdeilsa, *c*) Dienviddārbišīra, *d*) Erevaša, *e*) Emberveli, *f*) Ziemeļaustrumu Dārbišīra, *g*) Česterfīlda, *h*) Bolsovera |
| 2. Dārbi UA |
| Notingemšīra | 3. Notingemšīra | *a*) Rašklifa, *b*) Brokstova, *c*) Ešfīlda, *d*) Gedlinga, *e*) Ņūarka un Šērvuda, *f*) Mensfīlda, *g*) Basetlo |
| 4. Notingema UA |
| Linkolnšīra (daļa) | 5. Linkolnšīra | *a*) Linkolna, *b*) Ziemeļkestevena, *c*) Dienvidkestevena, *d*) Dienvidholenda, *e*) Bostona, *f*) Austrumlindsi, *g*) Rietumlindsi |
| Lesteršīra | 6. Lesteršīra | *a*) Čārnvuda, *b*) Meltona, *c*) Hārboro, *d*) Odbi un Vigstona, *e*) Bleibi, *f*) Hinkli un Bosvērta, *g*) Ziemeļrietumu Lesteršīra |
| 7. Lestera UA |
| 8. Ratlenda |
| 9. Northemptonšīra | *a*, *b*, *c*) Rietumu Northemptonšīra UA |
| *d*, *e*, *f*, *g*) Ziemeļu Northemptonšīra UA |

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Austrummidlenda.

* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Gērnsija[labot | labot pirmkodu]

| Gērnsija*Bailiwick of Guernsey* *Bailliage de Guernesey* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| **Himna:Sarnia Cherie*  (oficiālā) |
| Location of   |
| **Galvaspilsēta** | Sentpīterporta ﻿ / ﻿ |
| Valsts valodas | angļu valoda franču valoda |
| Valdība | Apvienotās Karalistes Kroņa īpašums |
| Platība |
|  -  | Kopā |  78 km² (223)

 |
|  -  | Ūdens (%) | 0 |
| Iedzīvotāji |
|  -  | iedzīvotāji 2016. gadā | 67,334 (206) |
|  -  | Blīvums | 844/km² (14)
 |
| Valūta | Sterliņu mārciņa (`GBP`)  |
| Laika josla | GMT (UTC0) |
|  -  | Vasarā (DST) | BST (UTC+1) |
| Interneta domēns | .gg |
| Tālsarunu kods | +44-1481
  |

**Gērnsija** (angļu: *Bailiwick of Guernsey*, franču: *bailliage de Guernesey*) ir Apvienotās Karalistes Kroņa īpašums. Pašas Gērnsijas salas, kas ir otrā lielākā Normandijas sala Lamanša jūras šaurumā pēc Džērsijas, platība ir 65 km², taču administratīvi pie Gērnsijas tiek pieskaitītas arī Oldernija, Sarka un citas mazākas salas tās tuvumā, veidojot kopējo teritoriju 78 km². 2016. gadā kopējais Gērnsijas iedzīvotāju skaits bija 67 334. Gērnsijas galvaspilsēta ir Sentpīterporta.

Gērnsija ir britu kronim tieši pakļauta teritorija (angļu: *crown dependency*), taču, tāpat kā Džērsija un Mena, nav Apvienotās Karalistes daļa.

## Etimoloģija

Salas nosaukums ir cēlies no senskandināvu *gron(-s-)oy* — "zaļā sala" vai no bretoņu *guern* - "alkšņa koks".

## Vēsture

Vikingu laikos 9. gadsimtā salai uzbruka normaņi, 933. gadā to pakļāva Ruānas grāfs, vēlāk tā piederēja Normandijas hercogistei, kuru līdz 1204. gadam pārvaldīja Anglijas karaļi. 1259. gadā Anglijas karalis atteicās no pretenzijām uz Normandijas hercoga titulu, bet saglabāja tiesības uz Gērnsiju un citām Kanāla salām.

Otrā pasaules kara laikā no 1940. līdz 1945. gadam Gērnsijas salu bija okupējis Vācijas karaspēks.

Kad no 1973. līdz 2020. gadam Apvienotā Karaliste bija Eiropas Savienības dalībvalsts, Gērnsija palika ārpus ES robežām.

## Geogrāfija

Gērnsija ir otra lielākā (platība — 63 km²) sala no Normandijas salām. Gērnsijas kroņa īpašuma sastāvā papildus, neieskaitot pašu Gernsijas salu ir Aldernijas, Sarkas, Hermas, Jetu, Breku, Lihu, Burhu, Caskets, Ortak, Krevishon, Ūme salas un daudzas mazas neapdzīvotas saliņas un klintis. Visas teritorijas kopējā platība ir 78 km².

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Gērnsija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Mūku roņi

| Mūku roņi *Monachini (Scheffer, 1958)* |
| --- |
| Havaju mūku ronis (*Neomonachus schauinslandi*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Kārta | Plēsēji (*Carnivora*) |
| Apakškārta | Suņveidīgie (*Caniformia*) |
| Virsdzimta | Airkāji (*Pinnipedia*) |
| Dzimta | Roņi (*Phocidae*) |
| Cilts | Mūku roņi (*Monachini*) |
|  |
|  **Mūku roņi Vikikrātuvē** |

**Mūku roņi, mūku roņu cilts** (*Monachini*) ir viena no roņu dzimtas (*Phocidae*) ciltīm, kas apvieno vairākas aizvēsturiskās sugas un trīs mūslaiku jūras zīdītāju sugas (viena no tām izmirusi 20. gadsimtā). Tās ir vienīgās roņu sugas, kas uzturas tropiskā klimata jūrās. Abu mūsdienās dzīvojošo mūku roņu sugu izdzīvošana ir apdraudēta. Līdz 2014. gadam visas mūslaiku sugas tika sistematizētas vienā ģintī, bet ģenētiskie pētījumi ir ieviesuši korekciju sistemātikā, un mūsdienās mūku roņus iedala divās ģintīs: Amerikas mūku roņu (*Neomonachus*) un Vidusjūras mūku roņu (*Monachus*) ģintīs.

## Evolūcija

Vidusjūras mūku ronis (*Monachus monachus*)
Vidusjūras un Karību mūku roņu fosilijas saglabājušās no pleistocēna epohas. Karību un Havaju mūku roņi viens no otra nodalījās pirms apmēram 3,7 milj. gadu, laikā, kad izveidojās Panamas zemesšaurums un atdalīja Atlantijas okeānu no Klusā okeāna. Tādējādi abas mūku roņu populācijas tika dabiskā veidā atdalītas viena no otras. Vidusjūras mūku ronis no Amerikas mūku roņiem nodalījās pirms apmēram 6,3 milj. gadu.

## Kopīgās īpašības

Mūku roņiem, salīdzinot ar citiem roņiem, ir slaids ķermenis, tādēļ tie ir ļoti izveicīgi. Tie ir arī daudz mazāki kā citi roņi. Visām trim sugām raksturīgs plats, noapaļots purns, acis novietotas plati viena no otras. Priekšējās airkājas salīdzinoši īsas ar nagiem, pakaļējās airkājas slaidas. Ādu sedz plāns, īsu matiņu matojums. Kažoks tēviņiem visbiežāk melns, mātītēm brūns vai tumši pelēks. Vēders balts. Mūku roņiem raksturīgs dzimumdimorfisms, bet katrai no sugām tas ir atšķirīgs. Karību mūku ronim un Vidusjūras mūku ronim tēviņi ir nedaudz lielāki nekā mātītes, bet Havaju mūku ronim mātītes lielākas. Kad mūku roņiem mainās matojums, tiem nolobās arī ādas virsējā kārta.

## Sistemātika

**Mūku roņu cilts** (*Monachini*)

* Amerikas mūku roņi (*Neomonachus*)
	+ Havaju mūku ronis (*Neomonachus schauinslandi*)
	+ †Karību mūku ronis (*Neomonachus tropicalis*)
* Vidusjūras mūku roņi (*Monachus*)
	+ Vidusjūras mūku ronis (*Monachus monachus*)
* †*Callophoca*
* †*Mesotaria*
* †*Messiphoca*
* †*Monachopsis*
* †*Pliophoca*
* †*Pontophoca*
* †*Pristiphoca*
* †*Properiptychus*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mūku roņi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* New genus, Neomonachus, recommended for Caribbean, Hawaiian monk seals[novecojusi saite]
# Jaunie laiki[labot | labot pirmkodu]

**Jaunie laiki** ir pasaules vēstures laikmets, kas aptver periodu aptuveni no 1500. gada līdz mūsdienām, kas sekoja pēc viduslaikiem un iezīmējot pāreju uz moderno pasauli. Šo posmu raksturo straujas politiskas, sociālas, ekonomiskas, zinātniskas un kultūras pārmaiņas, kā arī globālu sakaru un savstarpējās atkarības veidošanās starp dažādām civilizācijām. Jaunie laiki parasti tiek iedalīti agrīnajos jaunajos laikos (16.–18. gadsimts) un vēlajos jaunajos laikos (19.–21. gadsimts). Periodizācijas robežas nav universālas, taču Eiropas vēsturē 16. gadsimta sākums bieži tiek uzskatīts par pārejas posmu, bet pēc 1945. gada daļa pētnieku izdala mūsdienu vēsturi kā atsevišķu apakšposmu.

Pāreju no viduslaikiem uz jaunajiem laikiem ievadīja renesanse, kas veicināja humānisma, mākslas un zinātnes uzplaukumu, kā arī Lielie ģeogrāfiskie atklājumi, kas paplašināja cilvēku priekšstatus par pasauli un iedzīvināja Eiropas koloniālo ekspansiju. Jaunie laiki aptver arī reformāciju, apgaismību, rūpniecisko revolūciju, modernās valsts un demokrātijas veidošanos, imperiālisma un globalizācijas procesus, kas būtiski mainīja cilvēces vēsturisko attīstību. Šī laikmeta nozīmīgākās iezīmes ir zinātnes un tehnoloģiju straujā attīstība, sabiedrības un saimniecības modernizācija, urbanizācija, izglītības un individuālisma nostiprināšanās, kā arī globālo kultūras un ekonomisko sakaru pastiprināšanās. Jaunie laiki tiek uzskatīti par cilvēces pāreju uz moderno pasauli, kurā veidojušās mūsdienu politiskās, kultūras un tehnoloģiskās struktūras.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Jaunie laiki.
# Davids Silva

Davids Silva |  Davids Silva 2017. gadā |
| Personas dati |
| Pilns vārds | Davids Hosē Himeness Silva |
| Dzimis | 1986. gada 8. janvārī |
| Dzimšanas vieta |  Arguineguina, Kanāriju Salas, Spānija |
| Augums | 170 cm |
| Sporta veids | futbols |
| Pozīcija | Pussargs |
| Jauniešu klubi |
| 1995–2000 |  UD San Fernando |
| 2000–2003 |  Valencia |
| Profesionālie klubi |
| Sezonas | **Klubs** | **Sp†** | **(v)†** |
| 2003–2004 |  Valencia B | 14 | (1) |
| 2004–2010 |  Valencia | 119 | (21) |
| 2004–2005 |  →  Eibar | 35 | (4) |
| 2005–2006 |  →  Celta Vigo | 34 | (4) |
| 2010–2020 |  Manchester City | 309 | (60) |
| 2020–2023 |  Sansevastjanas "Real Sociedad" | 74 | (6) |
| Kopā |  | **585** | **(96)** |
| Nacionālā izlase |
| 2001–2002 |  Spānija U16 | 6 | (2) |
| 2002–2003 |  Spānija U17 | 20 | (5) |
| 2004–2005 |  Spānija U19 | 14 | (5) |
| 2005 |  Spānija U20 | 5 | (4) |
| 2004–2006 |  Spānija U21 | 9 | (7) |
| 2006–2018 |  Spānija | 125 | (35) |
| † Spēles (gūti vārti) tikai līgas spēlēs profesionālos klubos |

**Davids Hosē Himeness Silva** (spāņu: *David Josué Jiménez Silva*; dzimis 1986. gada 8. janvārī) ir bijušais Spānijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks.

Spānijas izlases sastāvā kļuvis par divkārtēju Eiropas čempionu (2008, 2012), kā arī izcīnījis uzvaru 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi

**Valencia Copa del Rey: 2007–08

**Manchester City Anglijas Premjerlīga: 2011–12, 2013–14, 2017–18, 2018–19
* FA kauss: 2010–11, 2018–19
* Anglijas Līgas kauss: 2013–14, 2015–16, 2017–18, 2018–19, 2019–20
* FA Community Shield: 2012, 2018, 2019

**Real Sociedad Copa del Rey: 2019–20

**Spānija FIFA Pasaules kauss: 2010
* Eiropas čempionāts futbolā: 2008, 2012

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Davids Silva.
* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)

* *Munzüger Sport* profils (vāciski)
* *WorldFootball* profils (angliski)
* *Soccerbase* spēlētāja profils (angliski)
* *Soccerway* profils (angliski)
* *National-Football-Teams* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Eu-football.info* profils (angliski)
* *FBref* spēlētāja profils (angliski)
# Polinēzieši

**Polinēzieši** ir etnolingvistiska grupa Polinēzijā (Polinēzijas trīsstūra salas), Okeānijas reģionā. Viņu agrīnā aizvēsturiskā izcelsme meklējama Dienvidaustrumāzijas salās, un viņi ir daļa no lielākas austronēziešu etnolingvistiskās grupas. Viņi runā polinēziešu valodās, kas ir austronēziešu valodu saimes okeāniešu apakšdzimtas atzars. Maori ir lielākā polinēziešu tauta, kam seko samoāņi, havajieši, taitieši, tongāņi un Kuka salu maori.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Polinēzieši.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Malpelo

| Malpelo |
| --- |
|  |
| Malpelo |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Klusais okeāns |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Platība |
0,35 km² |
| Garums |
1,6 km |
| Platums |
0,7 km |
| Augstākais kalns |
Monas kalns 300 m |
| Administrācija |
|  Kolumbija |
| Departaments |
Valje del Kauka |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
0 |
|  |
|
UNESCO Pasaules mantojuma objekts |
| *Oficiālais nosaukums: Malpelo faunas un floras rezervāts (*Malpelo Fauna and Flora Sanctuary*)* |
| Kritērijs |
vii, ix |
| Iekļauts |
2006 |
| Aizsardzības nr. |
1216 |
| Valsts |  Kolumbija |
| Platība |
857 500 ha |
|  |
|  **Malpelo Vikikrātuvē** |

Malpelo
**Malpelo** (spāņu: *Isla de Malpelo* — ‘vāji [ar augāju] klātā, kailā’) ir neliela neapdzīvota saliņa Klusā okeāna rietumos. Izvietojusies ap 500 km no Dienvidamerikas piekrastes, pieder Kolumbijai un administratīvi ietilpst Valje del Kaukas departamentā. Kopā ar vairākām nelielām piekrastes saliņām veido 2,5 km² lielu dabas rezervātu, kas 2006. gadā iekļauts UNESCO pasaules mantojuma sarakstā.

Malpelo ir vulkāniskas izcelsmes okeāniska sala, kas ir vienīgā 300 km garās un 100 km platās Malpelo grēdas virsūdens daļa. Salā ir nabadzīgs augājs, bet tajā ir ievērojamas jūrasputnu kolonijas. Okeānā ap salu daudzveidīga un bagātīga ihtiofauna. Malpelo un tās apkārtne ir Klusā okeāna tropiskās daļas lielākā zvejas lieguma zona.

Sala ir neapdzīvota un vienīgie tās iemītnieki ir 6 cilvēku liels Kolumbijas Kara flotes garnizons.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Malpelo.
* Terrestrial Biology of Malpelo Island: A Historical Review George C. Gorman and Terence L. Chorba Arhivēts 2014. gada 19. februārī, *Wayback Machine* vietnē.
# Kokvilnas augi[labot | labot pirmkodu]

| Kokvilnas augi *Gossypium* |
| --- |
| Lakstainās kokvilnas (*Gossypium herbaceum*) zieds |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Malvu rinda (*Malvales*) |
| Dzimta | Malvu dzimta (*Malvaceae*) |
| Apakšdzimta | Malvu apakšdzimta (*Malvoideae*) |
| Ģints | Kokvilnas augi (*Gossypium*) |
|  |
|  **Kokvilnas augi Vikikrātuvē** |

**Kokvilnas augi** (*Gossypium*) ir malvu dzimtas ģints. Ģintī ietilpst aptuveni 50 sugas. Tās ir izplatītas galvenokārt tropu un subtropu reģionos gan Vecajā, gan Jaunajā pasaulē. Kā kultūraugus audzē 4 sugas: parasto kokvilnu (*G. hirsutum*), lakstaino kokvilnu (*G. herbaceum*), smalkšķiedras kokvilnu (*G. barbadense*) un krūmu kokvilnu (*G. arboreum*). No šiem augiem iegūst kokvilnu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kokvilnas augi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Nātrija hidroksīds

| Nātrija hidroksīds |
| --- |
|  Nātrija hidroksīda kristālrežģis  Nātrija sārma granulas |
| Citi nosaukumi |
nātrija sārms, kaustiskā soda |
| CAS numurs |
1310-73-2 |
| Ķīmiskā formula |
NaOH |
| Molmasa |
40 g/mol |
| Blīvums |
2100 kg/m3 |
| Kušanas temperatūra |
596 K (323 °C) |
| Viršanas temperatūra |
1663 K (1390 °C) |
| Šķīdība ūdenī |
111 g/100 ml (20 °C) |

**Nātrija hidroksīds** (nātrija sārms, kodīgais nātrijs, kaustiskā soda, ziepju zāles, NaOH) ir sārms. Tā ir cieta, higroskopiska viela (uzsūc ūdeni). Nātrija hidroksīds ļoti labi šķīst ūdenī, un mazliet sliktāk šķīst etanolā un metanolā, tas nešķīst ēterī un citos nepolāros šķīdinātājos.

## Iegūšana

Nātrija hidroksīdu iegūst NaCl šķīduma elektrolīzē vai metāliskajam nātrijam reaģējot ar ūdeni.

## Īpašības

Nātrija hidroksīds izraisa alumīnija un tā sakausējumu koroziju. Nātrija hidroksīds lēnām reaģē ar silīcija dioksīdu, veidojot nātrija silikātu. Nātrija hidroksīds var izraisīt silikātstikla koroziju.

Rokas ķīmiskais apdegums nātrija sārma iedarbībā

## Izmantošana

Nātrija sārms ir nozīmīga ziepju ražošanas izejviela.
# Alkohola reibums

Jana Stēna glezna, kurā attēloti alkohola reibumā esoši cilvēki
**Alkohola reibums** jeb sarunvalodā **piedzeršanās** ir psiholoģisks stāvoklis, kas var rasties no pārmērīgas alkoholisko dzērienu lietošanas. Reibums rodas, ja asinīs nokļūst vairāk etanola, nekā aknas to spēj pārstrādāt. Pēc alkohola reibuma parasti seko paģiru sindroms.

Alkohola intoksikācija var notikt ātri un īsā laika periodā. Kad cilvēks lieto alkoholu, var pamanīt dažādus simptomus. Šie simptomi ir saistīti ar dažādiem intoksikācijas līmeņiem vai posmiem. Intoksikācijas stadijas dažādiem cilvēkiem atšķiras, jo tās ir atkarīgas no vecuma, dzimuma, svara un citiem faktoriem.

## Simptomi

Raksturīgi alkohola reibuma simptomi ir nesakarīga runa, eiforija, iespaidota līdzsvara sajūta, muskuļu koordinācijas trūkums, pietūkusi seja, organisma atūdeņošanās, vemšana, sarkanas acis, kā arī samazināta kauna sajūta un sociāli neadekvāta uzvedība. Liels etanola daudzums organismā var radīt ilgtermiņa bojājumus, komu vai pat nāvi, jo etanols nomāc centrālās nervu sistēmas darbību.

## Atsauces

* «Alkoholisms» (latviski). neslimo.lv.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Alkohola reibums.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Silikāti

**Silikāti** (latīņu: *silicis* — 'krams') ir silīcijskābes sāļi, kuru anjons ir SiO44−. Tie veido lielāko daļu Zemes garozas (apmēram 75%), kā arī Zemei līdzīgās citplanētas, dabiskos pavadoņus un asteroīdus. Dabā izplatītākie silikātu minerāli ir laukšpats, kaolīns, muskorīts, azbests, talks.

## Silikātu tehnoloģijas

Silikātu tehnoloģijas ir rūpniecības nozare, kurā ražo dažādus silikātu materiālus, piemēram, keramiku, stikla izstrādājumus, cementu un būvmateriālus, galvenokārt silikātķieģeļus.

### Cements

Visizplatītākais un vairāk ražotais cements ir portlandcements. Cementa galvenās izejvielas ir māls (Al2O3×2SiO2×2H2O) un kaļķakmens. Izejvielas sasmalcina, sajauc un tad apdedzina īpašās krāsnīs pie aptuveni 1450˚C lielas temperatūras, iegūstot klinkeru. Tad klinkeru sajauc ar ģipsi, sasmalcina un sapilda maisos.

### Stikls

Stiklu iegūst, sajaucot smiltis, kaļķameni, kalcinēto sodu un palīgmateriālus:

Na2CO3; + CaCO3 + 6SiO2 → Na2O×CaO×6SiO2 + 2CO2
Tad visu izkausē un maisījumam ļauj sacietēt, iegūstot viendabīgu stikla masu.