# Kurvjziežu dzimta

| Kurvjziežu dzimta *Asteraceae* |
| --- |
| 12 dažādi kurvjziežu dzimtas augi |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Asteru rinda (*Asterales*) |
| Dzimta | Kurvjziežu dzimta (*Asteraceae*) |
|  |
|  |
| Sinonīmi |
| *Compositae* |
|  |
|  **Kurvjziežu dzimta Vikikrātuvē** |

**Kurvjziežu dzimta**, arī **asteru dzimta** (*Asteraceae*), ir liela divdīgļlapju klases augu dzimta, sastopama gandrīz visā pasaulē. Dzimtā ietilpst apmēram 22,7 tūkstoši sugu, tādējādi tā ir otrā izplatītākā augu dzimta (izplatītāka ir vienīgi orhideju dzimta). Izplatītākās ģintis ir *Senecio* (1000 sugas), *Vernonia* (1000 sugas), *Centaurea* (700 sugas), *Cousinia* (600 sugas), *Helichrysum* (550 sugas) un *Artemesia* (550 sugas). Latvijā sastopamas aptuveni 190 sugas, no kurām 40 reti sastopamas. Dzimtas augi pārsvarā ir lakstaugi, retāk koki un krūmi. Starp populārākajiem dzimtas kultūraugiem ir saulgriezes, asteres, cinnijas, salāti, dālijas, krizantēmas, kliņģerītes.

Tradicionāli kurvjziežu dzimta sīkāk dalās divās apakšdzimtās: asteru apakšdzimtā (*Asteroideae*) un cigoriņu apakšdzimtā (*Cichorioideae*).

## Latvijā sastopamās ģintis

Latvijā ir sastopamas šādas kurvjziežu ģintis:

* Ambrozijas (*Ambrosia*),
* Aposēres (*Aposeris*),
* Asteres (*Aster*),
* Ālantes (*Inula*),
* Baltdadži (*Onopordum*),Jūrmalas miķelīte (*Aster tripolium*)
* Biškrēsliņi (*Tanacetum*),
* Cietpienes (*Crepis*),
* Cigoriņi (*Cichorium*),
* Dadži (*Cirsium*),
* Diždadži (*Arctium*),
* Dzelkšņi (*Carduus*),
* Dzelzenes (*Centaurea*),
* Ežziedes (*Echinops*),
* Grindēlijas (*Grindelia*),Ārstniecības kliņģerīte (*Calendula officinalis*)
* Hondrillas (*Chondrilla*),
* Ilzītes (*Anthemis*),
* Jānīši (*Erigeron*),
* Kaķpēdiņas (*Antennaria*),
* Ķērmelītes (*Ptarmica*),
* Kliņģerītes (*Calendula*),
* Krastkaņepes (*Eupatorium*),
* Krizantēmas (*Chrysanthemum*),
* Krustaines (*Senecio*),
* Kumelītes (*Matricaria*),
* Māllēpes (*Tussilago*),Īstais mārdadzis (*Silybum marianum*)
* Mārdadži (*Silybum*),
* Mārpuķītes (*Bellis*),
* Mauragas (*Hieracium*),
* Melnsaknes (*Pseudopodospermum*),
* Mēlziedes (*Ligularia*),
* Mīkstpienes (*Sonchus*),
* Pamauragas (*Pilosella*),
* Pelašķi (*Achillea*),
* Pelūdes (*Hypochaeris*),

* Pienenes (*Taraxacum*),
* Pīpenes (*Leucanthemum*),

* Plostbārži (*Tragopogon*),
* Pūteles (*Filago*),
* Raudupes (*Scorzonera*),
* Rūgtlapes (*Saussurea*),
* Rūgtpienes (*Picris*),
* Saflori (*Carthamus*),
* Salātenes (*Lapsana*),Tatārijas salāts (*Lactuca tatarica*)
* Salāti (*Lactuca*),
* Salmenes (*Helichrysum*),
* Sālsasteres (*Tripolium*),
* Samtenes (*Tagetes*) — Latvijā tiek audzētas kā krāšņumaugi,
* Saulcerītes (*Rudbeckia*),
* Saulgriezes (*Helianthus*),
* Sīkgalvītes (*Galinsoga*),
* Skarziedes (*Cyclachaena*),
* Smaildadži (*Xanthium*),Krāšņā telēkija (*Telekia speciosa*)
* Staģes (*Pentanema*),
* Sunīši (*Bidens*),
* Suņkumelītes (*Tripleurospermum*),
* Sūriči (*Pulicaria*),
* Telēkijas (*Telekia*),
* Tūsklapes (*Petasites*),
* Vēlpienes (*Leontodon*),
* Vībotnes (*Artemisia*),Ložņu akroptilone (*Rhaponticum repens*), suga vienreiz 20. gadsimtā tika konstatēta Rīgā
* Zaķpēdiņas (*Gnaphalium*),
* Zeltdadži (*Carlina*),
* Zeltgalvītes (*Solidago*),
* Zeltlapes (*Serratula*),
* Ziemasteres (*Symphyotrichum*).

Papildus tām ir konstatētas retas atradnes šādām ģintīm, kuru dabiskais izplatības areāls nav Latvijā, vai sugu augi nav sastapti vairāk par vienu reizi:

* Akroptilones (*Rhaponticum*),
* Kuzīnijas (*Cousinia*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kurvjziežu dzimta.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
* "Latvijas daba" profils Arhivēts 2011. gada 27. augustā, *Wayback Machine* vietnē.