Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Embrioloģija

**Embrioloģija** (grieķu: *ἔμβρυον*, *embryon* — ‘dīglis’, grieķu: *logos* — ‘jēdziens, mācība’) ir zinātne, kas pēta embrija attīstību pirmsdīgļa (kurā ietilpst dzimumšūnu veidošanās un apaugļošanās), dīgļa, augļa un agrīnās attīstības stadijā. Pastāv vispārīgā, aprakstošā, salīdzinošā, eksperimentālā un patoloģiskā embrioloģija.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Embrioloģija.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Embrioloģija
# Fizioloģija

Leonardo da Vinči "Vitrūvijas cilvēks" bija nozīmīgs solis fizioloģijas pētījumos
**Cilvēka fizioloģija** (no grieķu: *φυσις* — 'daba' un *λόγος* — 'mācība') ir medicīnas apakšnozare, kas pēta šūnu, audu, orgānu un visa organisma funkcijas un to regulācijas mehānismus. Fizioloģijas uzdevums ir atklāt un izprast organismā notiekošos procesu (veģetatīvo, somatisko, sensoro un psihisko) būtību un noskaidrot visu to norišu precīzu secību, ar kuru palīdzību organisms pielāgojas mainīgajai ārējai videi. Šo norišu izzināšana dod iespējas mainīt dzīvā organisma funkcijas vēlamajā virzienā un tādējādi palīdzēt praktiskajai medicīnai.

## Vēsture

Fizioloģija ir sena zinātne. Zinātnisko fizioloģiju radīja angļu ārsts, anatoms un fiziologs Viljams Hārvijs. 1628. gadā Hārvijs atklāja asinsrites mehānismu, eksperimentos ar dzīvniekiem pierādot, ka zīdītāju asinsrite norit pa slēgtu asinsvadu sistēmu, kurā asiņu plūsmu nodrošina sirds saraušanās. Šī eksperimenta rezultātā, viņš izdeva darbu "Anatomiski pētījumi par dzīvnieka sirds un asins kustībām" (*Exercitatio Anatomica de Motu Cordis et Sanguinis in Animalibus*).

Cilvēka fizioloģija, tāpat kā cilvēka anatomija, mūsdienās ir sadalījusies normālajā fizioloģijā, kas pēta fizioloģiskās norises vesela cilvēka ķermenī, un patoloģiskajā fizioloģijā, kurā pēta slimu cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Fizioloģija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Fizioloģija | Medicīnas termins (latviski)
# Molekulārā bioloģija[labot | labot pirmkodu]

**Molekulārā bioloģija** ir bioloģijas nozare, kas pēta dzīvības izpausmes un īpašības molekulārā līmenī, īpašu uzmanību pievēršot olbaltumvielu un nukleīnskābju (DNS un RNS) savstarpējai mijiedarbībai. Molekulārajā bioloģijā pēta arī dažādu biomolekulu trīsdimensionālo uzbūvi. Molekulārā bioloģija ir cieši saistīta un pētāmās problēmas pat pārklājas ar bioķīmiju un ģenētiku, kā arī ar biofiziku. Molekulārā bioloģija kā zinātne parādījās 20. gadsimtā, kad attīstījās ģenētika, tika atklātas hromosomas un dezoksiribonukleīnskābe (DNS). Pēc DNS dubultās spirāles struktūras noteikšanas 1953. gadā molekulārā bioloģija ir kļuvusi par neatņemamu bioloģijas sastāvdaļu. Ar molekulārās bioloģijas palīdzību tiek veidoti arī dažādi ģenētiski modificēti organismu genomi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Molekulārā bioloģija.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Stanfordas Filozofijas enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Uzvedība[labot | labot pirmkodu]

**Uzvedība** jeb **izturēšanās** ir saistīta ar organisma kustību un reakciju uz apkārtējo vidi. Uzvedība var būt gan apzināta, gan neapzināta, gan atklāta, gan apslēpta. Dzīvnieku uzvedību kontrolē endokrīnā un nervu sistēma. Organismu uzvedības sarežģītība ir proporcionāli atkarīga no nervu sistēmas sarežģītības. Organismi ar sarežģītākām nervu sistēmām spēj iegūt jaunas zināšanas un pilnveidot savu uzvedību. Piemēram, bērni parasti uzvedas atšķirīgi no pieaugušajiem. Viņu uzvedība mainās, iegūstot jaunas zināšanas.

Psiholoģijas virzienā uzvedības psiholoģijā jeb biheiviorismā uzvedībai tiek piešķirta īpaša nozīme. Viens no šīs skolas veidotājiem Beress Skiners pat uzskatīja, ka jebkura cilvēka uzvedība ir iemācītas sekas viņa iepriekšējai pieredzei — t.i. vai iepriekš līdzīgās situācijās cilvēks ir saņēmis pozitīvu pastiprinājumu vai sodu. Tomēr šāds radikāls skatījums mūsdienās ir nonācis pretrunā gan atziņām ģenētikā, gan arī pašā psiholoģijā.

## Ārējās saites

* IZTURĒŠANĀS | Medicīnas termins

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Antuāns Lorāns de Žisjē[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Antuāns Lorāns de Žisjē *Antoine-Laurent de Jussieu* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1748. gada 12. aprīlī Liona, Francijas Karaliste ( Francija) |
| Miris | 1836. gada 17. septembrī (88 gadi) Parīze, Francijas Karaliste ( Francija) |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | botānika |
| Darba vietas | Parīzes botāniskais dārzs (*Jardin des Plantes*) |
| Sasniegumi, atklājumi | augu klasifikācija |

 |

**Antuāns Lorāns de Žisjē** (franču: *Antoine-Laurent de Jussieu*; dzimis 1748. gada 12. aprīlī, miris 1836. gada 17. septembrī) bija franču botāniķis. 1789. gadā publicēja darbu *Genera plantarum*, kurā radīja augu klasifikāciju, kas pamatos tiek izmantota arī mūsdienās, izmantojot sava tēvoča Bernāra de Žisjē nepublicētos materiālus. Ieviesis dzimtas jēdzienu botānikā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Antuāns Lorāns de Žisjē.
# Lesba

| Lesba |
| --- |
|
Λέσβος |
| Mitiline |
| Lesba |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Egejas jūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Platība |
1632 km² |
| Garums |
70 km |
| Platums |
45 km |
| Krasta līnija |
320 km |
| Augstākais kalns |
Lepetimns 968 m |
| Administrācija |
|  Grieķija |
| Perifērija |
Ziemeļegeja |
| Lielākā pilsēta |
Mitiline |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
86 436 (2011) |
| Blīvums |
52,96/km² |
| Pamatiedzīvotāji |
grieķi |
|  **Lesba Vikikrātuvē** |

**Lesba** (grieķu: *Λέσβος*) ir Grieķijai piederoša sala Egejas jūras ziemeļaustrumos pie Mazāzijas (Turcijas) krastiem. Tā ir 1632 km2 liela ar 320 kilometrus garu krasta līniju, tādējādi tā ir 3. lielākā Grieķijas sala. No Turcijas to šķir Mitilines šaurums.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lesba.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)