Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Taksonomija (bioloģija)

**Taksonomija** (sengrieķu: *ταξινομία*, no *τάξις* (*taxis*) — 'izvietojums noteiktā kārtībā' un *-νομία* (*nomia*) — 'likums') nodarbojas ar dzīvo organismu klasifikācijas metodoloģiju. Tās uzdevums ir sadalīt dzīvos organismus grupās — taksonos un izvietot tās tādā kārtībā, kas atspoguļo to hierarhiju (no vienkāršākajiem līdz sarežģītākajiem) un radniecības pakāpi (sugu, ģinšu, dzimtu utt. līmenī), pamatojoties uz savstarpējās līdzības pakāpi. Ir vairākas metodes, kas nosaka organismu grupas relatīvo stāvokli kopējā sistēmā. Filoģenētiskā metode nosaka radniecīgās saites ar salīdzinošās anatomijas un paleontoloģijas palīdzību. Ģenētiskā metode nosaka radniecības pakāpi, salīdzinot organismu DNS ģenētiskā līmenī. Vēl ir kladistiskā u.c. metodes.

## Vēsture

Terminu „taksonomija” 1813. gadā ieviesa šveiciešu botāniķis Augustīns Dekandols. Ilgu laiku to lietoja kā sinonīmu terminam „sistemātika”. 20. gadsimta 60.—70. gados taksonomiju sāka uzskatīt par sistemātikas nozari, kas aplūko sistematizēšanas un klasificēšanas teorētiskos jautājumus. Tagad taksonomijas atziņas izmanto kā bioloģijā, tā arī citās zinātnes nozarēs, kas nodarbojas ar hierarhiski organizētiem, diskrētiem objektiem (piemēram, numerālā taksonomija, matemātiskā lingvistika, mineraloģija u.c.).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Taksonomija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Augstākie augi

| Augstākie augi *Embryophyta* |
| --- |
| SūnaZiedaugsPapardeAknu sūnaKailsēklisStaipeknis |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Augstākie augi |
|  |
|  |
| Sinonīmi |
|
Cormophyta, Cormobionta, Embryobionta, Plantae sensu strictissimo |
| Iedalījums |
| * Pirmsvasas augi (*Bryophyta*)
* Vaskulārie augi (*Tracheophyta*)
 |
|  |
|  **Augstākie augi Vikikrātuvē** |

**Augstākie augi** (*Embryophyta* vai *Cormobionta*) ir augi, kuriem raksturīgi diferencēti orgāni — saknes, stumbrs, lapas — kas sastāv no specializētiem audiem.

Augstākie augi sastopami galvenokārt sauszemes biotopos, un tie sastāda lielāko daļu no cilvēkam pazīstamākajiem un saimnieciski nozīmīgākajiem augiem. Tomēr daļa augstāko augu ir piemērojusies arī dzīvei pilnīgi vai daļēji ūdenī.

## Paaudžu maiņa

Augstāko augu dzīves ciklā ir skaidri izteikta paaudžu maiņa starp sporofītu (*2n*) un gametofītu (*n*).

Sporofīts ir īpatnis, kam ir divkāršs hromosomu komplekts (*2n*) un kas mejozes ceļā veido sporas, savukārt no šīm sporām veidojas gametofīts — īpatnis ar vienu hromosomu komplektu (*n*). Gametofīts veido gametas, kas dzimumprocesa rezultātā rada zigotu, no kuras veidojas atkal jauns sporofīts.

Pirmsvasas augiem dominējošā paaudze ir gametofīts, un sporofīts no tā ir pilnībā atkarīgs, lai uzņemtu barības vielas un ūdeni. Turpretim vaskulārajiem augiem dominējošā paaudze ir sporofīts. Sēklaugu gametofīti ir pilnībā atkarīgi no to sporofītiem, bet staipekņu un paparžaugu gametofīti attīstās patstāvīgi.

## Iedalījums

* Pirmsvasas augi jeb sūnaugi (*Bryophyta* *sensu lato*)
	+ Ragvācelītes (*Anthocerotophyta*)
	+ Lapu sūnas (*Bryophyta*)
	+ Aknu sūnas (*Hepaticophyta*)
* Vaskulārie augi
	+ Staipekņi (*Lycopodiophyta*)
	+ Paparžaugi (*Polypodiophyta*)
	+ Sēklaugi (*Spermatophyta*)
		- Kailsēkļi (*Gymnospermae*), kas ietver skujkokus, ginkus, cikadejas un citus.
		- Segsēkļi (*Angiospermae*), *magnolijaugi* vai *ziedaugi*, ko tālāk sadala viendīgļlapjos un divdīgļlapjos.

## Atsauces
# Vaskulārie augi

| Vaskulārie augi *Tracheophyta* (*Sinnott, 1935*) |
| --- |
| Kolokāzijas lapa |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Apakšvalsts | Augstākie augi (*Embryophyte*) |
| Nodalījums | Vaskulārie augi (*Tracheophyta*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * staipekņi
* paparžaugi
* kailsēkļi
* segsēkļi
 |
|  |
|  **Vaskulārie augi Vikikrātuvē** |

**Vaskulārie augi** (*Tracheophyta*) ir daļa no augstākajiem augiem (otra daļa ir pirmsvasas augi). Tie ir augi, kuriem stumbrā ir attīstīta vadaudu sistēma. Pie vaskulārajiem augiem pieder staipekņi, paparžaugi, kailsēkļi un segsēkļi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vaskulārie augi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
# Sēklaugi

| Sēklaugi *Spermatophytes* |
| --- |
| *Araucaria araucana* |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Apakšvalsts | Vaskulārie augi (*Tracheophyta*) |
| Nodalījums | Sēklaugi (*Spermatophytes*) |
|  |
|  **Sēklaugi Vikikrātuvē** |

**Sēklaugi** (*Spermatophytes*) ir vaskulāro augu nodalījums.

## Klasifikācija

**nodalījums** Sēklaugi (*Spermatophytes*)

* apakšnodalījums †Sēklpapardes (*Pteridospermatophyta*)
* apakšnodalījums Kailsēkļi (*Pinophyta*)
* apakšnodalījums Cikadejas (*Cycadophyta*)
* apakšnodalījums Ginki (*Ginkgophyta*)
* apakšnodalījums Gneti (*Gnetophyta*)
* apakšnodalījums Segsēkļi (*Angiospermae*)

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sēklaugi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
# Viendīgļlapji

| Viendīgļlapji |
| --- |
| Četrlapu čūskoga (*Paris quadrifolia*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Viendīgļlapji (*Liliopsida*) |
|  |
|  **Viendīgļlapji Vikikrātuvē** |

Viendīgļlapju un divdīgļlapju salīdzinājums
**Viendīgļlapji**, liliāti (*Liliopsida*, sin. *Monocotyledoneae*) ir viena no 3 ziedaugu klasēm.

Viendīgļlapja dīglim ir viena dīgļlapa, kur uzkrājas dīgļa dīgšanai nepieciešamās barības vielas, vai arī dīgšanai nepieciešamo savienojumu absorbēšana.

## Apraksts

Lapas biežāk šauras, lineāras, ar paralēlu vai lokveidīgu, retāk plūksnainu dzīslojumu. Vadu kūlīši slēgti - bez kambija (tāpēc viendīgļlapji nespēj sekundāri pieaugt resnumā), stumbrā ir izkārtoti izklaidus. Ziedi parasti ar 3 locekļu gredzeniem, bieži ar reducētu vienkāršu apziedni vai bez tā.

Viendīgļlapju saknēs koksne (vadaudi, pa kuriem tiek transportēts ūdens ar tajā izšķīdušajām minerālvielām) sakārtota gredzenveidā.

## Sistemātiskais iedalījums

Latvijā 18 dzimtas, ~230 sugas.

### Sistemātika pēc Tahtadžjana

* Cirveņu rinda (*Alismatales*)
* Mazlēpju rinda (*Hydrocharitales*)
* Najādu rinda (*Najadales*)
* Liliju rinda (*Liliales*)
* Doņu rinda (*Juncales*)
* Graudzāļu rinda (*Poales*)
* Ārumu rinda (*Arales*)
* Vilkvālīšu rinda (*Typhales*)
* Grīšļu rinda (*Cyperales*)
* Orhideju rinda (*Orchidales*)

### Sistemātika pēc *Angiosperm Phylogeny Group*

3 apakšklases:

* *Alismatidae*
* *Liliidae*
* *Commelinidae*

un viena atsevišķa rinda

* *Acorales*

ar vienīgo dzimtu

* + *Acoraceae*

## Atsauces

## Ārējās saites

* sistemātika Arhivēts 2008. gada 10. decembrī, *Wayback Machine* vietnē.
# Sparģeļu rinda

| Sparģeļu rinda *Asparagales* |
| --- |
| *Crocus aleppicus* |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Viendīgļlapji (*Liliopsida*) |
| Rinda | Sparģeļu rinda (*Asparagales*) |
|  |
|  **Sparģeļu rinda Vikikrātuvē** |

**Sparģeļu rinda** (Asparagales) ir divdīgļapju rinda, kurā ir klasificētas 14 dzimtas, 1122 ģintis un aptuveni 36 tūkstoši sugu.

## Dzimtas

Saskaņā ar APG III sistēmu, rindā ir klasificētas dzimtas:

* Amariļļu dzimta (*Amaryllidaceae*) J.St.-Hil.
* Orhideju dzimta (*Orchidaceae*) Juss.
* Skalbju dzimta jeb īrisu dzimta (*Iridaceae*) Juss.
* Sparģeļu dzimta (*Asparagaceae*) Juss.
* Rozešliliju dzimta (*Asphodelaceae*) Juss.
* *Asteliaceae* Dumort.
* *Blandfordiaceae* R. Dahlgren & Clifford
* *Boryaceae* M.W. Chase, Rudall & Conran
* *Doryanthaceae* R. Dahlgren & Clifford
* Hypoxidaceae R.Br.
* *Ixioliriaceae* Nakai
* *Lanariaceae* R. Dahlgren & A.E.van Wyk
* *Tecophilaeaceae* Leyb.
* *Xeronemataceae* M.W. Chase, Rudall & M.F.Fay

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sparģeļu rinda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
# Dzimta (bioloģija)

**Dzimta** (latīņu: *familia*) ir organismu klasifikācijas taksonomiskā vienība. Dzimta ir nākamā vienība aiz kārtas. Dzimtu sīkāks iedalījums bioloģijā ir ģintis.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dzimta.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Lakstaugs

Lakstaugs
**Lakstaugs** vai **zālaugs** ir viena no galvenajām un izplatītākajām augu formām, kura virszemes daļas (stumbrs, lapas) veģetatīvā perioda beigās atmirst. Atkarībā no dzīves ilguma, lakstaugi var būt:

* viengadīgi (dzīves cikls ilgst vienu veģetācijas periodu);
* divgadīgi (dzīves cikls ilgst divus veģetācijas periodus. Pirmajā parasti attīstās veģetatīvie orgāni, otrajā arī reproduktīvie orgāni);
* daudzgadīgi (aug ilgāk nekā 2 gadus).

Sarunvalodā par lakstaugiem sauc mauriņu, zālāju veidojošos augus. Taču pie tiem pieder arī dilles, pētersīļi, ķimenes, piparmētras, baziliks, ķiploki, kumelītes, salvija, ceļtekas (ceļmallapas), lavanda un citi augi. Šie augi ir vieni no visātrāk augošajiem augiem, šie augi ir pirmie, kas sāk augt cirsmās un mežos pēc ugunsgrēkiem. Starp zālaugiem ir ļoti daudz tādu augu, kas ir lietojami cilvēka uzturā. Zālaugu augstums svārstās no pāris milimetriem līdz vairākiem metriem. Vairāki augi izaug vairāku metru garumā, piemēram, dažādi banānkoku un bambusu veidi, neskatoties uz stumbru pārkoksnēšanos, tie pieder pie zālaugiem. Lakstauga pretstats ir kokaugs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lakstaugs.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Daudzgadīgi augi

Parastais cigoriņš (*Cichorium intybus*) ir daudzgadīgs lakstaugs
**Daudzgadīgi augi** ir koki, krūmi un daudzi lakstaugi, kuri, atšķirībā no viengadīgiem augiem un divgadīgiem augiem, dzīvo ilgāk par diviem gadiem. Lielākajai daļai daudzgadīgo lakstaugu virszemes daļas rudenī atmirst. Pavasarī auga virszemes daļas attīstās no jauna, jo augsnē zem sniega šiem augiem saglabājas saknes un citi apakšzemes orgāni ar pumpuriem.

Daudzgadīgie augi spēj sasniegt lielu vecumu. Vecākie Latvijas ozoli ir Glika ozoli Alūksnē — vairāk nekā 320 gadus veci. Pasaulē ir sastopami pat 2000 gadus seni ozoli.

## Veidi

Ir nodalāmi vairāki daudzgadīgo augu veidi, atkarībā no to dzīves cikliem:

* Daudzgadīgi lakstaugi — augi, kuru lapotne un stublāji augšanas sezonas beigās atmirst, taču zem zemes saglabājas sakne vai citi orgāni, kas pārziemo, piemēram, pļavas āboliņš, gaiļbiksīte un meža silpurene.
* Mūžzaļi augi — augi bez izteiktiem stumbriem, kuru lapotnes neatmirst (vai lapu nomaiņa notiek pakāpeniski), piemēram, begonijas un kapmirtes.
* Koksnainie augi — augi ar noturīgiem virszemes stumbriem vai zariem, kas izdzīvo no vienas augšanas sezonas līdz nākamajai. Daudzām sugām pirms ziemas var nobirt lapas. Piemēram, bērzi un kadiķi.
* Monokarpi — augi, kas vienreiz uzzied, saražo sēklas un tad mirst, piemēram, agaves.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Daudzgadīgi augi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Dienvidāfrika (reģions)

Dienvidāfrika|  |

**Dienvidāfrika** ir Āfrikas reģions kontinenta dienvidu daļā uz dienvidiem no 12°—13° dienvidu platuma. Ietver arī Madagaskaru un Maskarēnu salas.

## Dienvidāfrikas valstis

Dienvidāfrikā atrodas 14 valstis:

* Angola
* Botsvāna
* Kongo Demokrātiskā Republika
* Lesoto
* Madagaskara
* Malāvija
* Maurīcija
* Mozambika
* Namībija
* Dienvidāfrika
* Svatini
* Tanzānija
* Zambija
* Zimbabve

## Ģeogrāfija

Dienvidāfrikas reģions aptver aptuveni 3,5 miljonus km2, kas ir daudzveidīgs gan reljefa, gan klimata ziņā. Reģiona centrālais elements ir Kalahari tuksnesis un Drakonu kalni, savukārt piekrastes zonas ir bagātas ar lauksaimniecības resursiem. Klimats reģionā variē no tropiskā līdz sausajam tuksneša klimatam.

## Ekonomika

Reģions ir bagāts ar dabas resursiem, īpaši minerāliem, piemēram, zeltu, dimantiem, platīnu un urānu. Dienvidāfrikas Republika ir galvenā ekonomiskā vara, kas veido lielāko daļu no reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP). Tomēr nabadzība un ekonomiskā nevienlīdzība joprojām ir izplatītas problēmas, īpaši lauku apvidos.

Lauksaimniecība un ieguves rūpniecība ir reģiona ekonomikas pamats, taču pēdējos gados arvien lielāka nozīme ir arī tūrismam un pakalpojumu sektoram.

## Demogrāfija

Dienvidāfrikas reģionā dzīvo vairāk nekā 150 miljoni iedzīvotāju. Bantu tautas ir dominējošā etniskā grupa.

## Atsauces
# Krīnijas

| Krīnijas *Crinum* |
| --- |
| *Queen Emma Lily* (*Crinum augustum* vai *Crinum amabile var augustum*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Viendīgļlapji (*Liliopsida*) |
| Rinda | Asparāgu rinda (*Asparagales*) |
| Dzimta | Amariļļu dzimta (*Amaryllidaceae*) |
| Ģints | Krīnijas (*Crinum*) |
|  |
|  **Krīnijas Vikikrātuvē** |

**Krīnijas** (*Crinum*) ir daudzgadīgu lakstaugu ģints, kas pieder amariļļu dzimtai.

Nosaukums *Crinum* atvasināts no grieķu vārda *krinon* ("baltā lilija").

## Izplatība

Krīnijas izplatītas tropu un subtropu apgabalos Amerikā, Āfrikā, Āzijas dienvidos un Austrālijas ziemeļos.

## Apraksts

Daudzgadīgi lakstaugi ar sulīgām saknēm — sīpoliem. Lapas garas, šauras. To novietojums pamatā blīvās piezemes rozetēs. Ziedi parasti balti, sārti vai liegā aveņkrāsā. Vainaglapas lielas, putekšņlapas garas, izvirzītas ārpus vainaglapām.

Āzijas krīnija, kas plaši izplatīta dienvidaustrumu Āzijā, ir viena no lielākajām sīpolpuķu sugām, kas sasniedz līdz 2 metru augstumu. *Crinum jagus* aug ekvatoriālās Āfrikas lietus mežos, un tās ziedu aromāts atgādina vaniļas smaržu. Tā ir dārzkopju iecienīta suga, jo nav pakļauta sēnīšu slimībām, no kurām bieži cieš citas krīnijas.

*Crinum baumii* sastopama Namībijā un Zimbabvē. Tas ir neliels augs, kurš, saskaņā ar ģenētiskās analīzes datiem, ir tuvāks *Ammocharis* un *Cybistetes* ģintīm. Suga dabā reti sastopama, to apdraud rūpnieciska vākšana ārstniecības augu tirdzniecības vajadzībām. Visapdraudētākā ģints suga ir Maurīcijas krīnija.

## Veģetācija

Ģints aptver dažādus biotopus, sākot no lietus sezonā applūstošiem līdz tuksnešiem.

Vairākas Āfrikas krīnijas (*vleis lilies*), kā Kāpzemes zvaniņu krīnija (*Crinum campanulatum*), Namībijas *Crinum paludosum* un citas aug sezonālo peļķveida dīķu ieplakās. Tās masveidā uzzied tikai pēc lietus sezonas, kad izplaukst tūkstošiem ziedu. Savukārt sauso sezonu sīpols pavada miera stāvoklī izžuvušajā smilšaini duļķainajā gultnē.

## Sugas

*Crinum penunculatum*.
*Crinum bulbispermum*.
Saskaņā ar 2014. gada klasifikāciju, krīniju ģintij pieder 105 sugas. Dažas no tām:

* *Crinum acaule*
* *Crinum americanum*
* *Crinum asiaticum* — Āzijas krīnija
* *Crinum bulbispermum* — Oranžas krīnija
* *Crinum campanulatum*
* *Crinum graminicola*
* *Crinum jagus*
* *Crinum latifolium*
* *Crinum lugardiae*
* *Crinum macowanii*
* *Crinum mauritianum* — Maurīcijas krīnija
* *Crinum moorei*
* *Crinum paludosum*
* *Crinum pedunculatum*
* *Crinum paludosum*
* *Crinum thaianum*

## Atsauces

## Literatūra

* Augu ģeogrāfija un daudzveidība. Normunds Priedītis. 2008. ISBN 978-9934-0-0829-0
* Растения. Самая полная энциклопедия. Луиза Эббот, Анна-Лиза Эванс. 2004 Dorling Kindsley Limited; A Penguin Company. "Издательства Астрель", перев. с англ. 2006. ISBN 5-17-035343-X
# PubMed

PubMed ir bezmaksas meklētājprogramma, kas galvenokārt piekļūst *MEDLINE* datubāzei ar atsaucēm un kopsavilkumiem par dzīvības zinātņu un biomedicīnas tēmām. Datubāzi uztur Amerikas Savienoto Valstu Nacionālā medicīnas bibliotēka *National Library of Medicine* (NLM), kas ir daļa no informācijas meklēšanas sistēmas *Entrez*.

No 1971. līdz 1997. gadam tiešsaistes piekļuve datubāzei *MEDLINE* galvenokārt bija pieejama institucionālās iestādēs, piemēram, universitāšu bibliotēkās. 1996. gada janvārī pirmo reizi *PubMed* varēja piekļūt privāti, no mājas vai biroja. 1997. gada jūnijā *PubMed* sistēma tika piedāvāta sabiedrībai bez maksas.

## Atsauces
# Sīpoli

| Sīpoli *Allium* (*Linneaus, 1753*) |
| --- |
| Batunsīpoli (*Allium fistulosum*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Viendīgļlapji (*Liliopsida*) |
| Rinda | Sparģeļu rinda (*Asparagales*) |
| Dzimta | Amariļļu dzimta (*Amaryllidaceae*) |
| Apakšdzimta | Sīpolu apakšdzimta (*Allioideae*) |
| Ģints | Sīpoli (*Allium*) |
|  |
|  **Sīpoli Vikikrātuvē** |

**Sīpoli** (*Allium*) ir amariļļu dzimtas, agrāk liliju dzimtas, viendīgļlapju ģints, kurā pēc dažādu speciālistu domām ietilpst no 260 līdz 980 sugām. Zinātniskais nosaukums *Allium* no latīņu valodas nozīmē ‘ķiploki’. Latvijā savvaļā aug septiņas sugas — kalnu sīpols, krūmāja sīpols, ķiploku sīpols, laksis, maurloks, šķautnainais sīpols un vīnkalnu sīpols. Kā kultūraugus audzē arī dārza sīpolus, ķiplokus un puravus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sīpoli.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Sniegpulkstenītes[labot | labot pirmkodu]

| Sniegpulkstenītes *Galanthus* (*Linnaeus*) |
| --- |
| Baltā sniegpulkstenīte |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Viendīgļlapji (*Liliopsida*) |
| Rinda | Sparģeļu rinda (*Asparagales*) |
| Dzimta | Amariļļu dzimta (*Amaryllidaceae*) |
| Apakšdzimta | Amariļļu apakšdzimta (*Amaryllidoideae*) |
| Ģints | Sniegpulkstenītes |
|  |
|  **Sniegpulkstenītes Vikikrātuvē** |

**Sniegpulkstenītes** (*Galanthus*) ir amariļļu dzimtas ģints. Ģints sugas ir indīgas, un tām ir balti ziedi. Sniegpulkstenītes ir populāri krāšņumaugi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sniegpulkstenītes.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
# Narcises[labot | labot pirmkodu]

| Narcises *Narcissus* (*Linnaeus*) |
| --- |
| Dzejnieku narcise (*Narcissus poeticus*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Viendīgļlapji (*Liliopsida*) |
| Rinda | Sparģeļu rinda (*Asparagales*) |
| Dzimta | Amariļļu dzimta (*Amaryllidaceae*) |
| Apakšdzimta | Amariļļu apakšdzimta (*Amaryllidoideae*) |
| Ģints | Narcises (*Narcissus*) |
|  |
|  **Narcises Vikikrātuvē** |

**Narcises** (*Narcissus*) ir amariļļu dzimtas ģints. Sugu skaits ģintī ir nenoteikts; ģintī pēc dažādu speciālistu domām ir no 26 līdz pat 60 sugām. Savvaļā liela narcišu sugu daudzveidība ir sastopama Pireneju pussalā, lai gan to dabiskais izplatības areāls ir arī citas Dienvideiropas valstis (arī Francija), Ziemeļāfrika un Dienvidrietumāzija. Latvijā narcises savvaļā nav sastopamas, toties tās plaši audzē dārzos.
Visas *Narcissus* ģints sugas ir indīgas, jo satur alkoloīdu likorīnu. Tas atrodams visā augā, īpaši sīpolos. Saindēšanās parasti notiek, ja narcišu sīpoli noturēti par dārza sīpoliem *Allium cepa* un pagatavoti ēdienā. Rūgtā garša parasti pasargā no letālu dozu uzņemšanas.

## Izplatītākās narcišu sugas

* Astūrijas narcise (*Narcissus asturiensis*)
* dzejnieku narcise (*Narcissus poeticus*)
* papirusa narcise (*Narcissus papyraceus*)
* trompetnarcise (*Narcissus pseudonarcissus*)
* Žonkīlu narcise (*Narcissus jonquilla*)
* *Narcissus alcaracensis*
* *Narcissus assoanus*
* *Narcissus bulbocodium*
* *Narcissus cyclamineus*
* *Narcissus longispathus*
* *Narcissus radinganorum*
* *Narcissus romieuxii*
* *Narcissus tazetta*
* *Narcissus triandrus*

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Narcises.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Wikispecies[labot | labot pirmkodu]

*Wikispecies* logo
Wikispecies ir viens no *Wikimedia Foundation* projektiem, kas ir balstīts uz *wiki* programmatūru. Tas ir tiešsaistes brīva satura katalogs ar sugām. Šis katalogs ir vairāk domāts zinātniekiem, nevis plašam cilvēku lokam. *Wikispecies* darbojas ar *GNU Free Documentation License* licenci un CC-BY-SA 3.0. Projekts tika uzsākts 2004. gada septembrī.

## Ārējās saites

* *Wikispecies*
# Vikidati[labot | labot pirmkodu]

| Vikidati |
| --- |
|  |
|  |
| Pamatinformācija |
| Īpašnieks | *Wikimedia Foundation* |
| Izveidotāji | *Wikimedia* kopiena |
| Darbību uzsāka | 2012. gada 29. oktobrī |
| Valodas | vairākvalodu |
| Komerciāla | Nē |
| Reģistrācija | Iespējama |
| Mājaslapa | wikidata.org |

**Vikidati** (angļu: *Wikidata*) ir brīvi papildināma zināšanu bāze, ko uztur *Wikimedia Foundation* organizācija. Tā ir paredzēta, lai nodrošinātu vienotu avotu dažādiem atvērto datu veidiem (piemēram, dzimšanas datumiem), kurus var izmantot *Wikimedia* projektos, kā Vikipēdija, un citur. Šajā pielietojuma veidā tā ir līdzīga Vikikrātuvei, kas nodrošina multimediju failu glabāšanu un pieeju visiem *Wikimedia* projektiem. Vikidatos atrodamā informācija ir brīvi izmantojama atbilstoši CC0 publiskā īpašuma deklarācijai. Vikidatu zināšanu bāze ir vikivietne, kuras pamatā ir MediaWiki programmatūra un vairāku MediaWiki paplašinājumu kopums, ko sauc par Wikibase.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikidatu latviskā sākumlapa
* *Twitter* profils
* meta:Wikidata - projekta koordinācijas lapa Meta-Wiki
* Wikidata-l - Vikidatu projekta vēstkopa
* Wikidata-bugs - Vikidatu projekta kļūdu ziņošanas vēstkopa
# Klada

Kladogrammas piemērs, kurā attēlotas savstarpējās evolūcijas attiecības starp dažādiem kukaiņiem
Primātu kladogramma
**Klada** (sengrieķu: *κλάδος*, *kládos* — ‘zars’) ir organismu grupa, kas ietver vienu kopīgu senču sugu un visus tās pēcnācējus, veidojot monofilētisku līniju evolūcijas kokā. Tā ir pamatvienība filoģenētikā un evolūcijas bioloģijā, un tās mērķis ir atspoguļot patiesas radniecības attiecības, rekonstruējot kopīgo izcelsmi no salīdzināmām pazīmēm — morfoloģijas, ģenētikas, uzvedības un to sadalījuma filoģenētiskajos kokos. Atšķirībā no tradicionālās taksonomijas, kurā grupas bieži tika veidotas pēc ārējas līdzības vai vēsturiskiem iedalījumiem, klada obligāti ietver visus konkrētā senča pēcnācējus. Līdz ar to parafilētiskas un polifilētiskas grupas (piemēram, zivis vai koki) nav kladas, jo tās izslēdz daļu pēcnācēju vai apvieno nesaistītas līnijas bez tiešas kopīgas izcelsmes.

Mūsdienu sistemātikā kladu jēdziens un kladu pieeja ir centrālais instruments organismu klasifikācijā. Kladas ļauj konstruēt evolūcijas kokus, pārskatīt taksonu robežas, analizēt radniecību dažādos līmeņos — no sugām līdz augstākiem taksoniem — un nodrošina uz datiem balstītu, evolucionāri pamatotu bioloģisko daudzveidības izpratni.

## Ārējās saites

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)