Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Detektīvs (profesija)[labot | labot pirmkodu]

Policijas detektīvi izmeklē slepkavību Oklahomasitijā, Oklahomā, ASV
**Detektīvs** (angļu: *detective*, no latīņu: *detectio* — 'atklāšana') ir izmeklētājs, parasti tiesībsargājošas iestādes darbinieks. Viņi ievāc informāciju noziegumu atklāšanai, runājot ar lieciniekiem un informatoriem, vācot lietiskos pierādījumus vai meklējot ierakstus datubāzēs. Tā rezultātā viņi var arestēt noziedzniekus un nodot viņus tiesāšanai. Detektīvs var strādāt policijā vai privāti.

Daudzās lielās policijas detektīvu aģentūrās detektīvi specializējas konkrēta veida noziegumu izmeklēšanā, piemēram, slepkavību, laupīšanu, automašīnu zādzību, pazudušu cilvēku, nepilngadīgo noziegumu, narkotiku, datornoziegumu, vardarbības ģimenē, utml. noziegumu izmeklēšanā.

Privātdetektīvs ir privāts detektīvs, kas veic konsultācijas, izmeklēšanas un meklēšanas darbības, kā arī ar likumīgiem līdzekļiem iegūtos pierādījumus iesniedz tiesībsargājošajām iestādēm.

## Vēsture

Pirms 19. gadsimta bija tikai daži pašvaldību policijas dienesti, lai gan pirmais tika izveidots Parīzē jau 1667. gadā. Tā kā policijas darbu no norīkotiem cilvēkiem ar brīvprātīgo palīdzību sāka veikt profesionāļi, ideja par specializētiem detektīviem neradās uzreiz. Pirmo privāto detektīvu aģentūru Parīzē 1833. gadā nodibināja Ežēns Fransuā Vidoks, kurš pats bija bijis noziedznieks. Anglijā policijas detektīvdarbību aizsāka *Bow Street Runners* virsnieki un vēlāk Metropolitēna policijas dienests Londonā. Pirmā policijas detektīvu vienība ASV tika izveidota 1846. gadā Bostonā.

## Populārajā kultūrā

Detektīva darbs tiek romantizēts literatūras un kino detektīvžanrā, kurā detektīva personība daudzos gadījumos ir stāsta centrālais tēls. Sižeta pamatā parasti ir cīņa pret noziedzību. Noziegumu izmeklējoša detektīva tēls ir radīts daudzu literāro darbu, filmu un seriālu tēlos. Populārākie no tiem ir Šerloks Holmss, Erkils Puaro, komisārs Megrē un daudzi citi.

## Skatīt arī

* Detektīvs (žanrs)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Detektīvs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Zinātniskās fantastikas enciklopēdijas raksts (angliski)
# Aimaru valoda

| Aimaru valoda |
| --- |
| Valodu lieto: | Bolīvija, Peru, Čīle. |
| Pratēju skaits: | ap 2,2 milj. |
| Valodu saime: | Aimaru **Aimaru valoda**  |
| Rakstība: | Latīņu raksts (aimaru ortogrāfija)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Bolīvija  Peru |
| Regulators: | *nav oficiāla regulatora* |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | ay |
| ISO 639-2: | aym |
| ISO 639-3: | dažādi: aym — Aimaru (kopēji) ayr — Centrālā aimaru ayc — Dienvidaimaru  |
|  Aimaru valodas izplatības areāls |
|

**Aimaru valoda** (*Aymar aru*) ir dzimtā valoda aimariem, un viena no nedaudzajām Amerikas pamatiedzīvotāju valodām, ko prot vairāk nekā 1 miljons cilvēku. Valsts valoda Bolīvijā un Peru. Sastopama Andos ap Titikakas ezeru Peru, Bolīvijas un Čīles robežapgabalos.

## Dialekti

Koljavaja, hakaračauki, lupaka (literārās valodas pamatā), ubina.

## Vēsture

Valoda un arī paši aimari saglabājušies no pirmsinku Tiavanako kultūras. Valodnieku vidū nav vienprātības par aimaru un kečvu valodas attiecībām. Daži uzskata, ka tās ir radniecīgas, bet daži, ka valodas kļuvušas līdzīgas ilgās ģeogrāfiskās līdzāspastāvēšanas dēļ. Neraksturīgi citām Amerikas pamatiedzīvotāju valodām aimaru valoda kopā ar kečvu un gvaranu valodām izrādījusi apbrīnojamu dzīvotspēju gadsimtu izaicinājumiem.
# Otrdiena

**Otrdiena** ir nedēļas otrā diena starp pirmdienu un trešdienu.

## Etimoloģija

Senajiem romiešiem otrdiena bija veltīta kara dievam Marsam, tādēļ daudzās romāņu valodās otrdienas nosaukums atvasināts no Marsa (itāļu: *martedì*, franču: *mardi*). Savukārt angļu un skandināvu valodās otrdienas nosaukums cēlies no senskandināvu dieva Tīra (angļu: *Tuesday*). Portugāļi otrdienu sauc par "trešo dienu" (*terça-feira*), jo par pirmo dienu uzskata svētdienu.

Vācu *Dienstag* un holandiešu *dinsdag* atvasināti no ģermāņu tinga — tautas sapulce viduslaikos.

## Interesanti fakti

Amerikas Savienotajās valstīs vēlēšanas notiek tikai otrdienās. Grieķu un spāņu kultūrās otrdienu uzskata par neveiksmīgu dienu. Turklāt spāņvalodīgie uzskata, ka 13. datums ir īpaši nelaimīgs, ja iekrīt otrdienā, nevis piektdienā.
# Trešdiena

**Trešdiena** ir nedēļas trešā diena starp otrdienu un ceturtdienu.

## Vēsture

Senajā Romā trešdiena bija veltīta Merkuram — tādēļ dažās romāņu valodās trešdienas nosaukums atvasināts no Merkura (franču: *mercredi*). Ziemeļeiropā Merkura analogs bija senskandināvu dievs Odins, no tā cēlies angļu (*Wednesday*) un holandiešu (*Woensdag*) trešdienas nosaukums. Ja par pirmo nedēļas dienu uzskata svētdienu, tad trešdiena iznāk nedēļas vidū (arī darba nedēļas vidū), tādēļ vācu un krievu valodā trešdienu dēvē par vidus dienu (*Mittwoch*, *среда*).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Trešdiena.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Ceturtdiena[labot | labot pirmkodu]

**Ceturtdiena** ir nedēļas ceturtā diena. Tā ir nedēļas vidus. Pēc standarta ISO 8601 ceturtdiena nosaka nedēļu numerāciju — pirmā gada nedēļa ir nedēļa, kurā iekrīt gada pirmā ceturtdiena.

## Vēsture

Senajā Romā ceturtdiena bija veltīta Jupiteram. Vēl mūsdienās itāļu valodā ceturtdienu sauc *giovedì*. Senie ģermāņi ceturtdienu dēvēja dieva Tora vārdā (angļu: *Thursday*). Arī vācu nosaukums *Donnerstag* cēlies no Pērkona dieva.

## Interesanti fakti

1976. gadā PSRS tika pieņemts Ministru padomes lēmums, kas noteica ceturtdienu par "zivju dienu" sabiedriskās ēdināšanas iestādēs.

## Atsauces
# Piektdiena

**Piektdiena** ir nedēļas piektā diena. Piektdiena ir pēdējā darba nedēļas diena valstīs ar piecu dienu darba nedēļu.

## Vēsture

Senajā Romā piektdiena bija veltīta dievietei Venerai. Vēl mūsdienās itāļu valodā piektdienu sauc *venerdì*, tāpat spāņu un franču nosaukumi atvasināti no Veneras. Senie ģermāņi piektdienu dēvēja auglības dievietes Freijas vārdā (angļu: *Friday*). Arī vācu nosaukums *Freitag* cēlies no Freijas.

## Interesanti fakti

Cilvēki ar aizspriedumiem piektdienu uzskata par sevišķi neveiksmīgu dienu, ja tā iekrīt 13. datumā. Bailes no piektdienas psihologi sauc par paraskevidekatriafobiju.
# Sestdiena[labot | labot pirmkodu]

Seno romiešu dievs Saturns, kam par godu daudzas tautas šo dienu nosaukušas par "Saturna dienu".
**Sestdiena** ir nedēļas sestā diena. Dažās valstīs tā ir nedēļas septītā, pēdējā diena. Sestdiena ir diena starp piektdienu un svētdienu. Tā ir viena no nedēļas nogales dienām.

## Vēsture

Babilonijā iedzīvotāji šo dienu veltīja planētai Saturnam, savukārt Senajā Romā sestdiena bija veltīta jau dievam Saturnam. Jūdaismā sestdienu uzskatīja par svētu dienu, nedēļas pēdējo dienu — sabatu. No vārda *sabats* cēlies sestdienas nosaukums daudzās valodās.
# Svētdiena

**Svētdiena**, senāk latviešu tradīcijās arī **pussvēte** vai **pussvēta**, līdzīgi kā citur Eiropā, ir nedēļas septītā diena, bet citās valstīs, piemēram, ASV, Kanādā, Japānā, svētdiena ir nedēļas pirmā diena. Izraēlā un islāma zemēs svētdiena ir parasta darba diena.

## Vēsture

Senajā Romā svētdiena bija veltīta Saulei (šī tradīcija saglabājusies vēl no senās Ēģiptes). Daudzās valodās svētdienas nosaukums atvasināts no Saules (vācu: *Sonntag*, angļu: *Sunday*). Romā bija dažādi nedēļas iedalījuma veidi, bet septītā nedēļas diena svētdiena bija Mitras kultā, kas kļuva populārs Romas leģionāru vidū.

Ar kristietības izplatīšanos svētdiena tās kontrolētajā pasaules daļā kļuva par Dievam veltītu dienu, kas rezervēta reliģiskajam kultam un atpūtai. Pēc jūdu tradīcijas un saskaņā ar Mozus baušļiem, cilvēkiem ir jāsvētī sestdiena jeb sabata diena, kura Radīšanas stāstā minēta kā Dieva atpūtas diena pēc pasaules radīšanas. Saskaņā ar Bībeli, šī diena ir iedibināta saskaņā ar Dieva gribu tajā pašā laikā, kad Mozus jūdiem pasludināja 10 baušļus. Sabats ir Mozus Derības zīme, līdzīgi kā Noas derības zīme bija varavīksne. Kristieši mūsdienās svētī t.s. "jauno sabatu", Jēzus augšāmcelšanās dienu, kas pēc jūdu tradīcijas ir pirmā nedēļas diena. Jau pirmie kristieši, apustuļi nosprieda, ka nejūdu kristiešiem nav saistošas jūdu tradīcijas, t.sk. apgraizīšana, sabats un dažādie noteikumi attiecībā uz pārtiku.

Romas Imperators Konstantīns 321. gada 7. martā izdeva pavēli, ka turpmāk visiem jāsvēta svētdiena un tā ir atpūtas diena, lai gan zemniekiem tika ļauts veikt vajadzīgos lauka darbus. Kopš tā laika svētdienas svinēšana kļuva par neatņemamu kristīgās kultūras sastāvdaļu, un ar laiku tika arvien vairāk nostiprināta tautā ar jauno nozīmi - dievam veltītā diena.

## Interesanti fakti

* Pēc jūdu kalendāra Jaunais gads nekad nesākas svētdienā.
* Ja mēnesis sākas ar svētdienu, tad tā 13. datums būs piektdienā.

## Atsauces
# Stunda

Stundas apritēšana (no pulksten divpadsmitiem līdz pulksten vieniem) analogajā pulkstenī
**Stunda** ir laika mērvienība. Tā nav SI mērvienība, bet ir pieņemts lietot kopa ar SI. Stundas starptautiskais apzīmējums ir **h** (no latīņu: *hora*), bet latviešu valodā izmanto arī **st.**
Viena stunda ir 60 minūtes jeb 3600 sekundes. Tā ir aptuveni 1/24 no Zemes dienas.

## Etimoloģija

Pēc Endzelīna un Zēvera uzskatiem stundas nosaukums ir aizgūts no viduslejasvācu valodas vārda *stunde*. Konstantīns Karulis norāda, ka vārda forma *stunda* (arī *stunds*) ir bijusi plaši izplatīta jau pirms viduslejasvācu valodas un secina, ka tā varētu būt aizgūta no gotu valodas (*stunda*) vai no senskandināvu valodas (*stund*).

## Vēsture

Dienas dalījums 24 stundās nāk no Senās Romas: Diennakts bija sadalīta 2 daļās — dienā un naktī — un katra no tām 12 stundās. Tā kā, atkarībā no gadalaika, mainās dienas un nakts garums, mainījās arī stundas ilgums. Tāpēc, lasot latīņu avotos, ka kas noticis tādā un tādā stundā naktī, notikuma laiku jāskatās nevis pēc mūsdienu pulksteņa, kur stundā ir 60 minūtes, bet pēc attiecīgā gadalaika nakts garuma, sadalot to 12 daļās.[*nepieciešama atsauce*]

## Atsauces
# Minūte

Pulkstenis ar minūšu rādītāju, norādošu uz 14 minūtēm
**Minūte** (vācu: *Minute*, cēlies no latīņu: *minutus* — ‘sīks, mazs’), saīsinājums — **min** (arī **min.**), ir laika vai leņķa mērvienība.

Kā laika mērvienība minūte atbilst 1⁄60 daļai stundas vai 60 sekundēm. Kā plaknes leņķa mērvienība tā atbilst 1⁄60 daļai leņķa grāda. Kā loka garuma mērvienība tā atbilst 1⁄60 daļai loka grāda vai 1⁄360 daļai riņķa. Ja minūte tiek lietota kā leņķa mērvienība, tās apzīmējums ir *prim* simbols, kas tiek lietots aiz skaitļa, piemēram, 5′ nozīmē ‘piecas minūtes’.

Minūte nav Starptautiskās mērvienību sistēmas mērvienība ne kā laika, ne kā leņķa mērvienība, tā tiek klasificēta kā ārpus SI mērvienība, kas ir pieņemta lietošanai kopā ar SI mērvienībām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Minūte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Riets

Saulriets
**Riets** ir debess spīdekļa pazušana zem matemātiskā horizonta. Saulei un Mēnesim riets ir diska augšējās malas pazušana zem matemātiskā horizonta.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Riets.
# Vikivārdnīca

Vikivārnīcas logo.
**Vikivārdnīca** (angļu: *Wiktionary*) ir brīva papildināma daudzvalodu vārdnīca, kura izveidota uz *wiki* bāzes. Tas ir viens no *Wikimedia Foundation* projektiem.

Šajā vārdnīcā tiek iekļauta gramatika, tulkojumi un vārdu pārveidojumi. Tajā var atrast arī informāciju par vārdu cilmi (etimoloģiju), fonētiskajām īpašībām un citām lietām.

## Ārējās saites

* Vikivārdnīca latviešu valodā
# Kalendārs[labot | labot pirmkodu]

2026. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 2026 *MMXXVI* |
| Ab urbe condita | 2779 |
| Armēņu kalendārs | 1475 ԹՎ ՌՆՀԵ |
| Asīriešu kalendārs | 6776 |
| Bahāju kalendārs | 182—183 |
| Bengāliešu kalendārs | 1433 |
| Berberu kalendārs | 2976 |
| Budistu kalendārs | 2570 |
| Birmiešu kalendārs | 1388 |
| Bizantiešu kalendārs | 7534—7535 |
| Ķīniešu kalendārs | 乙巳年 (Koka čūska) 4722 vai 4662     *— līdz —* 丙午年 (Uguns zirgs) 4723 vai 4663 |
| Koptu kalendārs | 1742—1743 |
| Etiopu kalendārs | 2018—2019 |
| Ebreju kalendārs | 5786—5787 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 2082—2083 |
|  - *Shaka Samvat* | 1948—1949 |
|  - *Kali Juga* | 5127—5128 |
| Holocēna kalendārs | 12026 |
| Igbo kalendārs | 1026—1027 |
| Irānas kalendārs | 1404—1405 |
| Islāma kalendārs | 1447—1448 |
| Jūlija kalendārs | Gregora kalendārs mīnus 13 dienas |
| Korejas kalendārs | 4359 |
| UNIX laiks | 1767225600—1798761599 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**Kalendārs** ir lielu laika posmu skaitīšanas sistēma, kura balstīta galvenokārt uz Saules (Saules kalendārs) un Mēness (Mēness kalendārs) kustību debesīs. Pastāv kalendāri, kuru pamatā ir arī citu objektu kustība, piemēram, Senās Ēģiptes kalendārā gads ir laika posms, kurš paiet starp diviem Sīriusa lēktiem. Tomēr šādi kalendāri ir samērā reti.

Vārds *kalendārs* ir radies no romiešu vārda *kalendae*, kā sauca katra mēneša pirmo dienu.

## Skatīt arī

* Gada dienu uzskaitījums
# Diena[labot | labot pirmkodu]

Diena uz Zemes (2. aprīlī plkst. 13:00 UTC). Dienas un nakts apgabali ir nodalīti ar terminatoru. Ziemeļu piepolārā zona ir vienmēr apspīdēta (polārā diena), bet dienvidu polārā zona vienmēr aptumšota (polārā nakts)
**Diena** ir diennakts gaišais periods, t.i. laika posms no saullēkta līdz saulrietam. Dienas garums ir atkarīgs no novērojuma punkta ģeogrāfiskā platuma un gadalaika. Dienas garuma izmaiņas gada laikā notiek tādēļ, ka Zemes ekvatora plakne un ekliptikas plakne atrodas 23°26′ leņķī. Zemei riņķojot ap Sauli, Saules redzamais stāvoklis pārvietojas no debess sfēras dienvidu puslodes uz ziemeļu puslodi, un attiecīgi mainās Saules pusdienlaika augstums virs horizonta. Ziemeļu puslodē visīsākā diena ir ziemas saulgriežos, bet visgarākā — vasaras saulgriežos. Rudens un pavasara saulgriežos dienas un nakts ilgumi ir vienādi.

Aiz polārā loka vasaras periodā dienas garums var pārsniegt diennakts garumu. Šī parādība tiek saukta par polāro dienu vai baltajām naktīm. Visgarākās polārās dienas ir Zemes polos un ilgst vairāk par sešiem mēnešiem (ziemeļpolā apmēram no 18. marta līdz 26. septembrim).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Diena.
# Day

Day (latviešu: *diena*) var būt:

* Andra Deja (*Andra Day*; 1984) — amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore un aktrise;
* Čārlijs Dejs (*Charles Day*; 1976) — amerikāņu aktieris, komiķis, scenārists, producents, režisors un raidierakstu vadītājs;
* Denjels Dejs-Lūiss (*Daniel Day-Lewis*; 1957) — britu-īru teātra un kino aktieris;
* Dorisa Deja (*Doris Day*; 1922—2019) — amerikāņu aktrise, dziedātāja un dzīvnieku tiesību aizstāve.

## Skatīt arī

* Diena
# Rīts

Pirmie saules stari no rīta pārklāj pilsētu Slovēnijā
**Rīts** ir diennakts daļa starp nakti un dienu. Nav noteikts laiks, cikos sākas rīts. Parasti tas saistās ar saullēktu un turpinās līdz pusdienlaikam. Rīta cēlienā cilvēki parasti mostas un gatavojas jaunam darba cēlienam. Maltīti no rīta sauc par brokastīm.
# Pēcpusdiena[labot | labot pirmkodu]

Metropoles mākslas muzeja apmeklētāji vēlā pēcpusdienā Ņujorkā
**Pēcpusdiena** ir diennakts daļa starp pusdienlaiku un vakaru. Tas ir laika posms, kurā saule riet no sava aukstākā punkta debesīs līdz brīdim, kad tā sasniedz apvārsni rietumos. Cilvēka dzīvē tas aizņem aptuveni standarta darba un skolas dienas otro pusi. Burtiskā nozīmē tas attiecas uz laiku tieši pēc pusdienlaika.

Standarta darba laiks vairumā industrializēto valstu ilgst no rīta līdz vēlai pēcpusdienai vai agram vakaram — pārsvarā no plkst. 9:00 līdz 17:00, tāpēc šī laika beigu daļa iekrīt pēcpusdienā. Skolās parasti mācības beidzās ap pulkstens 15:00 — pēcpusdienas vidū. Dānijā par pēcpusdienu uzskata laiku no 13:00 līdz 17:00.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pēcpusdiena.
# Vakars

Vakars virs ezera
**Vakars** ir diennakts daļa ap saules rieta laiku, pēc pēcpusdienas un pirms nakts. Vakaram raksturīga gaismas daudzuma samazināšanās, krēslas iestāšanās. Precīzs vakara iestāšanās laiks nav noteikts, tas atkarīgs gan no ģeogrāfiskās atrašanās vietas, gan no gadalaika — vasarā vakars iestājas vēlāk, savukārt ziemā agrāk.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vakars.
# Dzīvība

Dzīvība uz klints
**Dzīvība** ir matērijas eksistences forma, kam raksturīga īpaša vielas struktūra, vielu un enerģijas apmaiņa ar vidi, vairošanās, adaptācijas un pilnveidošanās spēja. Dzīvība ir īpašība, kura atšķir priekšmetus no dzīvās dabas. Nāve ir dzīvības beigas, pēc tās iestāšanās organisms kļūst nedzīvs. Ar dzīvības pētīšanu nodarbojas bioloģija. Savukārt ar dzīvības definēšanas jautājumiem nodarbojas filozofija.

## Dzīvības izcelsme

Ir atrastas liecības, ka dzīvība uz Zemes eksistē 3,7 miljardus gadu (Zemes vecums ir aptuveni 4,54 miljardi gadu). Senāko fosiliju vecums ir aptuveni 3,4 miljardi gadu. Sākotnēji tie bija primitīvi organismi. Pirmie eikarioti (organismi, kas sastāv no šūnām, kurām ir morfoloģiski labi izveidoti kodoli un dažādi organoīdi) parādījās pirms aptuveni 2,3 miljardiem gadu. Evolūcijas rezultātā dzīvības formas attīstījās. Pirmie daudzšūnu organismi parādījās pirms 1,5 miljardiem gadu, bet pirmie dzīvnieki tikai pirms 800 miljoniem gadu. Pirmie cilvēki radās pirms 2 miljoniem gadu.

## Dzīvības iedalījums

Dzīvība uz Zemes tiek iedalīta vairākās grupās. Augstākā taksonomiskā vienība ir impērija. Tādas ir tikai divas: prokarioti, kas vēl sīkāk dalās baktērijās un arhejos, un eikarioti. Pie eikariotiem pieder dzīvnieki, augi, sēnes un protisti. Savukārt par vīrusiem zinātniekiem nav vienprātības, vai tie ir dzīvi organismi. Šūnu teorija nosaka, ka dzīvu organismu uzbūves pamatvienība ir šūna, bet vīrusus veido tikai nukleīnskābes fragments un olbaltumvielu apvalks.

## Ārpuszemes dzīvība

Dzīvību, kas attīstījusies ārpus Zemes, sauc par ārpuszemes dzīvību. Ar tās pētīšanu nodarbojas astrobioloģijas speciālisti. Ārpuszemes dzīvības un ārpuszemes civilizāciju eksistence mūsdienās nav zinātniski pierādīta un šis jēdziens tiek izmantots galvenokārt zinātniskajā fantastikā un ufoloģijas teorijās.

Ārpuszemes dzīvības ideja parādījusies jau pitagoriešu mācībā par dvēseļu ceļošanu no vienas apdzīvotas pasaules uz otru. 16. gadsimtā domu, ka zvaigznes ir tādas pašas Saules, ap kurām riņķo planētas, uz kurām var būt dzīvība, izteicis Džordāno Bruno, pamatojoties uz pitagoriešu un neoplatonisma idejām.

## Nāve

Kad organismā vairs nevar normāli funkcionēt dzīvībai nepieciešami procesi, iestājas nāve, un organisms sāk sairt. Nāves iemesls var būt ne tikai organisma novecošana, bet to var izraisīt arī slimības, nepietiekams uzturs, slepkavības, nelaimes gadījumi, pašnāvība, gaļēdāju uzbrukums un citi iemesli.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dzīvība.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Stanfordas Filozofijas enciklopēdijas raksts (angliski)
* «Dzīvība» (latviski). Populārā medicīnas enciklopēdija (neslimo.lv).
# Datums

**Šodien ir**
Piektdiena,
**2026. gada**
12.
jūnijs

**Datums** ir kalendāra sistēmas noteiktas dienas identifikators. Vairumā kalendāra sistēmu datumu parasti pieraksta ar gadu, mēnesi un mēneša dienu. Bieži datuma apzīmējumā neraksta gadu, saprotot, ka gads ir pašreizējais vai atkarībā no konteksta.

Vienādi pierakstīta datuma reālā diena dažādās kalendāra sistēmās var atšķirties. Piemēram, mūsdienās Gregora kalendārs no Jūlija kalendāra atšķiras par 13 dienām.

Kāda notikuma datums var atšķirties, ņemot vērā laika joslu. Piemēram, Pērlhārboras bombardēšana, kas sākās 1941. gada 7. decembrī, plkst. 18.18, notika 7. decembrī pēc Havaju laika (UTC-10:30) jeb 8. decembrī pēc Japānas standarta laika (UTC+9).

## Skatīt arī

* ISO 8601
* Kalendārs

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Datums.
# Saules kalendārs

**Saules kalendārs** jeb **solārais kalendārs** ir laika skaitīšanas sistēma, kuras pamatā ir tropiskais gads — laika posms, kurā Zeme veic vienu pilnu apriņķojumu ap Sauli (aptuveni 365,24 dienas). Šajā sistēmā kalendārais gads ir saskaņots ar astronomisko gadalaiku maiņu.

## Darbības princips

Tā kā astronomiskais Saules gads nav izsakāms veselās dienās, solārie kalendāri izmanto interkalāciju — periodisku papildu dienu pievienošanu, lai novērstu kalendāra nobīdi attiecībā pret gadalaikiem. Bez šīs korekcijas kalendārs pakāpeniski zaudētu saikni ar ekvinokcijām un saulgriežiem.

## Vēsture

Viens no senākajiem solārajiem kalendāriem tika izveidots Senajā Ēģiptē, kur gads sastāvēja no 365 dienām. Vēlāk šo sistēmu pilnveidoja romieši, ieviešot Jūlija kalendāru, kas paredzēja vienu papildu dienu reizi četros gados (garais gads).

Mūsdienās visā pasaulē visplašāk lietotais solārais kalendārs ir Gregora kalendārs. Tas tika ieviests 1582. gadā kā Jūlija kalendāra uzlabojums, precizējot garo gadu aprēķināšanas noteikumus, lai vēl precīzāk saskaņotu kalendāro gadu ar tropisko gadu.

## Citi solārie kalendāri

Lai gan Gregora kalendārs ir starptautiskais standarts, vēsturē un atsevišķās kultūrās ir izmantoti arī citi solārie kalendāri:

* Persiešu kalendārs (Džalali kalendārs) — tiek uzskatīts par vienu no precīzākajiem solārajiem kalendāriem pasaulē.
* Franču revolūcijas kalendārs — tika izmantots [{Francija|Francijā]] 18. gadsimta beigās.
* Koptu kalendārs — balstīts uz senās Ēģiptes sistēmu, joprojām tiek izmantots reliģiskām vajadzībām.

## Skatīt arī

* Lunāri solārais kalendārs
* Mēness kalendārs
* Tropiskais gads

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Saules kalendārs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Solar calendar (angliski)
# Gadalaiks

Zeme vienā un tai pašā diennakts laikā dažādos gadalaikos
**Gadalaiks** jeb **gadskārta** ir gada daļa, kurai raksturīgi noteikti laikapstākļi un parādības dabā. Mērenajā joslā izšķir četrus gadalaikus — vasaru, rudeni, ziemu un pavasari, savukārt tropu un subtropu joslās izšķir divus gadalaikus — lietus sezonu un sauso sezonu. Gadalaiku atšķirības skaidrojamas ar Zemes slīpo rotācijas asi, kuras dēļ tās virsma, riņķojot ap Sauli, saņem dažādu siltuma un gaismas daudzumu. Šī iemesla dēļ gadalaiks Ziemeļu puslodē ir pretējs gadalaikam Dienvidu puslodē, piemēram, kad vienā puslodē ir vasara, otrā ir ziema.

Latviešu kalendārā gadu sākotnēji iedalīja tikai divos laikos — ziemas laikā, par kura sākumu uzskatīja apjumības un beigām — Ūsiņus, un vasaras laikā, par kura sākumu uzskatīja Ūsiņus un beigām — apjumības. Vēlāk kā atsevišķu gadalaiku sāka izšķirt arī vasaras sākumu — pavasari, ko pēc latviešu vēsturnieka Arveda Švābes domām dažviet jau pazina ap 13. gadsimtu. Savukārt rudens (vietumis saukts arī par paziemu) kā ceturtais gadalaiks varētu būt sākts izdalīts ap 15.—17. gadsimtu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Gadalaiks.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)