# Dienvidkoreja

| Korejas Republika대한민국 |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| **Himna:**애국가 (*Aegukga* — ‘Patriotu dziesma’)  |
| Location of Dienvidkoreja  |
| **Galvaspilsēta** (un lielākā pilsēta)
  | Seula 363) ﻿ / ﻿ |
| Valsts valodas | korejiešu |
| Valdība | Unitāra prezidentāla konstitucionāla republika |
|  -  | Prezidents | Li Džemjuns (이재명) |
|  -  | Premjerministrs | Kim Min-seok (김민석) |
| Platība |
|  -  | Kopā |  100 363 km² (107)

 |
|  -  | Ūdens (%) | 0,3 |
| Iedzīvotāji |
|  -  | iedzīvotāji 2024. gadā | 52 081 799 (29) |
|  -  | Blīvums | 507/km² (27)
 |
| **IKP** (PPP) | 2010. gada aprēķins |
|  -  | Kopā | 1,435 triljoni US$  |
|  -  | Uz iedzīvotāju | 29 351 US$  |
| **Džini koef.** (2007) | 31,3 (Zems)  |
| **TAI** (2007) | ▲ 0,937 (Ļoti augsts) (26) |
| Valūta | Dienvidkorejas vona (₩) (`KRW`)  |
| Laika josla | (UTC+9) |
|  -  | Vasarā (DST) | *Nav* (UTC+9) |
| Interneta domēns | .kr |
| Tālsarunu kods | +82
  |

**Korejas Republika** (korejiešu: 대한민국, *Daehan Minguk*), neoficiāli saukta arī par **Dienvidkoreju**, ir prezidentāla republika Āzijas austrumos, Korejas pussalas dienvidu daļā. Valsts galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Seula. Ziemeļos Dienvidkoreja robežojas ar Ziemeļkoreju, kuru no tās atdala Korejas Demilitarizētā zona. Rietumos pāri Dzeltenajai jūrai ir Ķīnas Tautas Republika, austrumos pāri Korejas šaurumam — Japāna. Dienvidkorejas platība ir 100 363 km². Valstī dzīvo aptuveni 52 miljoni iedzīvotāju, un aptuveni puse no tiem dzīvo galvaspilsētā Seulā vai tās apkārtnē — trešajā lielākajā aglomerācijā pasaulē.

Dienvidkoreja ir augsti attīstīta valsts ar augstu dzīves līmeni. Šeit ir 4. lielākā Āzijas un 15. lielākā pasaules saimniecība. Dienvidkoreja ir ESAO, ANO, Pasaules Tirdzniecības organizācijas un G-20 dalībvalsts.

Dienvidkorejai ir diplomātiskas attiecības ar vairāk nekā 188 valstīm. No 2007. līdz 2016. gadam Dienvidkorejas ārlietu ministrs Pans Kimuns bija ANO ģenerālsekretārs.
Dienvidkorejas galvaspilsētā Seulā norisinājās 1988. gada vasaras olimpiskās spēles.

## Vēsture

Korejas vēsture aptver vairākus gadu tūkstošus. Arheoloģiskie izrakumi rāda, ka pirmie Korejas pussalas iedzīvotāji šeit ienākuši agrajā akmens laikmetā (paleolītā). Pirmā Korejas valsts Gočosona saskaņā ar leģendu tika dibināta 2333. gadā p.m.ē.

No 1. gadsimta p.m.ē. līdz 7. gadsimtam p.m.ē. pussalā valdīja trīs karaļvalstis — Kogurjo, Pekče un Silla. Sillas valstij 668. gadā izdevās apvienot lielāko daļu Korejas pussalas. Pēc Sillas sabrukuma 10. gadsimtā, Korjo dinastija (918—1392) pārņēma varu un deva nosaukumu valstij, no kura cēlies mūsdienu "Koreja".

1392. gadā dibinātā Čosonas dinastija (1392—1897) pastāvēja vairāk nekā 5 gadsimtus un atstāja ievērojamu iespaidu uz Korejas kultūru, valodu un sabiedrību.

1905. gadā Koreja kļuva par Japānas protektorātu, bet 1910. gadā tika anektēta kā Japānas Impērijas daļa.

Korejas neatkarība tika atgūta tikai 1945. gadā, kad Japāna kapitulēja pēc Otrā pasaules kara beigām. Pēc Otrā pasaules kara Korejas pussala tika sadalīta Ziemeļkorejā un Dienvidkorejā, kas izraisīja Korejas karu (1950—1953).

Mūsdienās Dienvidkoreja ir attīstījusies par vienu no pasaules ekonomikas līderēm.

## Provinces un pilsētas

Korejas administratīvais dalījums
Dienvidkoreja iedalās vienā speciālajā pilsētā, sešās metropoles pilsētās, astoņās provincēs un vienā īpašā autonomā provincē.

|  | Vārds | hangul | hanja | Iedzīvotāji |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Speciālā pilsēta (*Teukbyeolsi*) |
| 1 | Seula | 서울특별시 | 서울特別市 | 10 421 782 |
| Metropoles pilsētas (*Gwangyeoksi*) |
| 2 | Pusana | 부산광역시 | 釜山廣域市 | 3 635 389 |
| 3 | Tegu | 대구광역시 | 大邱廣域市 | 2 512 604 |
| 4 | Inčhona | 인천광역시 | 仁川廣域市 | 2 628 000 |
| 5 | Kvandžu | 광주광역시 | 光州廣域市 | 1 415 953 |
| 6 | Tedžona | 대전광역시 | 大田廣域市 | 1 442 857 |
| 7 | Ulsana | 울산광역시 | 蔚山廣域市 | 1 087 958 |
| Provinces (*Do*) |
| 8 | Kjongido | 경기도 | 京畿道 | 10 415 399 |
| 9 | Kanvondo | 강원도 | 江原道 | 1 592 000 |
| 10 | Čhunčhonpukto | 충청북도 | 忠淸北道 | 1 462 621 |
| 11 | Čhunčhonnamdo | 충청남도 | 忠淸南道 | 1 840 410 |
| 12 | Čollapukto | 전라북도 | 全羅北道 | 1 890 669 |
| 13 | Čollanamdo | 전라남도 | 全羅南道 | 1 994 287 |
| 14 | Kjonsanpukto | 경상북도 | 慶尙北道 | 2 775 890 |
| 15 | Kjonsannamdo | 경상남도 | 慶尙南道 | 2 970 929 |
| Īpašā autonomā province (*Teukbyeoljachi-do*) |
| 16 | Čedžudo | 제주특별자치도 | 濟州特別自治道 | 560 000 |

## Saimniecība

Dienvidkoreja ir pasaules desmitā lielākā saimniecība, un trešā lielākā Āzijā. Visā pasaulē ir pazīstami tādi Dienvidkorejas zīmoli kā *Samsung*, *Hyundai* un *LG.*

## Reliģija

46% Dienvidkorejas iedzīvotāju ir neticīgie (agnostiķi), 27,35% — kristieši, 25,3% — budisti.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Reliģija Dienvidkorejā |
| --- |
| Reliģija |  | Procenti |
| Neticīgie |    | 46.5% |
| Budisms |    | 22.8% |
| Protestantisms |    | 18.3% |
| Katoļticība |    | 10.9% |
| Citas reliģijas |    | 1.7% |

 |

## Sports

Koreja ir tekvondo dzimtene. 2000. gadā tas kļuva par olimpisko sporta veidu.

Dienvidkorejas populārākais sporta veids ir futbols. Pētījuma veikšanas laikā futbols tika atzīts par visskatītāko sporta veidu šajā valstī, otrajā vietā ierindojās beisbols. Nacionālā čempionāta futbola spēles vidēji tiek skatītas 35% apmērā no visiem TV skatītājiem. 2002. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrs, ko Dienvidkoreja organizēja kopā ar Japānu, bija visskatītākā televīzijas pārraide Korejas TV vēsturē.

1905. gadā Korejā pirmoreiz tika spēlēts beisbols un kopš tā laika tas ir kļuvis par vienu no populārākajiem sporta veidiem valstī. Dienvidkorejas izlase svinēja uzvaru 2008. gada vasaras olimpisko spēļu beisbola turnīrā.

Dienvidkoreja ir vairākkārt organizējusi Āzijas spēles (1986, 2002). 1988. gadā Seulā notika 1988. gada vasaras olimpiskās spēles, tajās Dienvidkorejas sportisti izcīnīja 12 zelta, 10 sudraba un 11 bronzas medaļas, neoficiālajā kopvērtējumā ierindojoties 4. vietā. Tāpat Dienvidkoreja ir veiksmīgi startējusi ziemas olimpiskajās spēlēs. Tajās sportisti ir izcīnījuši 45 medaļas (23 zelta, 14 sudraba, 8 bronzas). Vislabākos panākumus ir izdevies gūt šorttrekā.

2010. gada oktobrī Korejā notika pirmā Korejas Grand Prix izcīņa, kurā uzvaru svinēja spānis Fernando Alonso. 2011. gadā Dienvidkorejas pilsētā Tegu notika 2011. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā.

## Skatīt arī

* Dienvidkorejas pilsētu uzskaitījums
* Korejas Banka
* Korejas birža

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dienvidkoreja.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Korejas oficiālā mājaslapa (angliski)
* 1980. gada maija sacelšanās Kvandžu — Vēstures terminu skaidrojošā vārdnīca