Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Centrāleiropas laiks[labot | labot pirmkodu]

**Eiropas laika joslas**:

|  |  |
| --- | --- |
| zils |  Rietumeiropas laiks (UTC+0)
Rietumeiropas vasaras laiks (UTC+1) |
| gaiši zils |  Rietumeiropas laiks (UTC+0) |
| sarkans |  Centrāleiropas laiks (UTC+1)
Centrāleiropas vasaras laiks (UTC+2) |
| bēšs |  Austrumeiropas laiks (UTC+2)
Austrumeiropas vasaras laiks (UTC+3) |
| dzeltens |  Kaļiņingradas laiks (UTC+2) |
| zaļš |  Maskavas laiks (UTC+3) |

Gaišākās krāsās norādītas valstis, kas neievēro vasaras laiku: Alžīrija, Baltkrievija, Islande, Krievija, Maroka, Tunisija un Turcija

**Centrāleiropas laiks** (*Central European Time* - **CET**) ir viens no nosaukumiem laika zonai, kura ir 1 stundu priekšā UTC ar laika nobīdi UTC+1. Tas tiek lietots lielākajā daļā Eiropas valstu ziemas periodā. Vasarā tā vietā vairums valstu izmanto Centrāleiropas vasaras laiku ar nobīdi UTC+2. Centrāleiropas laika zonas centrālā ass ir 15. austrumu meridiāns.

## Lietošana

### Centrāleiropas laika lietošanas vēsture Eiropā

Piemineklis "15. Meridiāns", Stargarda, Polija.
1893. gadā Vācijas Impērija apvienoja savas laika zonas, ieviešot CET (MEZ). Karu laikā šis laiks tika ieviests visās okupētajās teritorijās.

Pirms Otrā pasaules kara Lietuva laika posmā no 1920. līdz 1940. gadam izmantoja CET (MET). Francija, Beļģija, Nīderlande un Luksemburga saglabāja Centrāleiropas laiku. Pēc kara šo laiku ieviesa Monako, Spānija, Andora un Gibraltārs.

Īrija un Apvienotā Karaliste 1968.—1971. gadā eksperimentāli ieviesa Centrāleiropas laiku, tomēr tā izrādījās nepopulāra un īslaicīga izmaiņa, galvenokārt saistībā ar ceļa negadījumu skaitu, kurš palielinājās tumšajos ziemas rītos.[*nepieciešama atsauce*] Portugāle izmatoja CET laika posmos no 1966. līdz 1976. un 1992. līdz 1996. gadam.

### Centrāleiropas vasaras laiks

Eiropas ziemas laika zonas.
Eiropas vasaras laika zonas.
Šīs valstis un teritorijas vasaras laikā izmanto Centrāleiropas vasaras laiku laikā no 1:00 UTC pēdējā marta svētdienas līdz 1:00 pēdējai oktobra svētdienai.:

* Albānija, regulāri kopš 1974.
* Andora, regulāri kopš 1985.
* Austrija, regulāri kopš 1980.
* Beļģija, regulāri kopš 1980.
* Bosnija un Hercegovina, regulāri kopš 1983.
* Čehija, regulāri kopš 1979.
* Dānija (metropolitan), regulāri kopš 1980.
* Francija (metropole), regulāri kopš 1976.
* Gibraltārs, regulāri kopš 1982.
* Horvātija, regulāri kopš 1983.
* Itālija, regulāri kopš 1966.
* Lihtenšteina
* Luksemburga, regulāri kopš 1977.
* Ziemeļmaķedonija, regulāri kopš 1983.
* Malta, regulāri kopš 1974.
* Monako, regulāri kopš 1976.
* Melnkalne, regulāri kopš 1983.
* Nīderlande (metropole), regulāri kopš 1977.
* Norvēģija, regulāri kopš 1980.
* Polija, regulāri kopš 1977.
* Sanmarīno, regulāri kopš 1966.
* Serbija, regulāri kopš 1983.
* Slovākija, regulāri kopš 1979
* Slovēnija, regulāri kopš 1983.
* Spānija (izņemot Kanāriju salas), regulāri kopš 1974.
* Šveice, regulāri kopš 1981.
* Ungārija, regulāri kopš 1980.
* Zviedrija, regulāri kopš 1980.
* Vācija, regulāri kopš 1980.
* Vatikāns, regulāri kopš 1966.

### Citas valstis

Citam valstīm skatīt UTC+1.
# Nordkaps[labot | labot pirmkodu]

| Nordkaps |
| --- |
| *Nordkapp* |
|  |
| NordkapsRādīt kartē "Norvēģija"NordkapsRādīt kartē "Eiropa" |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Mēgereja |
| Atdala |
Barenca jūra Norvēģu jūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Administrācija |
| Valsts |  Norvēģija |
| Filke |
Trumse un Finmarka |
|  **Nordkaps Vikikrātuvē** |

**Nordkaps** (norvēģu: *Nordkapp*, ziemeļsāmu: *Davvenjárga*) ir prominents zemesrags Norvēģijas ziemeļos. Zemesragu veido 307 m augsta klints Mēgerejas salas ziemeļos un tas bieži tiek minēts kā Eiropas galējais ziemeļu punkts. Faktiski kontinentālās Eiropas galējais ziemeļu punkts ir 70 km uz austrumiem esošais Nordkins, bet Eiropas salu galējais ziemeļu punkts ir Fligeli rags Franča Jozefa Zemē. Nordkaps nav pat Mēgerejas galējais ziemeļu punkts — 4 km uz rietumiem esošais Knivšeludens stiepjas vēl 1450 m tālāk uz ziemeļiem. Neskatoties uz to, Nordkaps ir populārs tūrisma galamērķis, kā arī no Nordkapa uz ziemeļiem tiek vilkta līnija, kas atdala Norvēģu jūru rietumos no Barenca jūras austrumos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Nordkaps.
# 14. gadsimts

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 13. gadsimts
* **14. gadsimts 15. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1300 • 1310 • 1320 • 1330 • 1340 1350 • 1360 • 1370 • 1380 • 1390
 |
| **Gadi:** | * 1301 1302 1303 1304 1305 1306 1307 1308 1309 1310 1311 1312 1313 1314 1315 1316 1317 1318 1319 1320 1321 1322 1323 1324 1325 1326 1327 1328 1329 1330 1331 1332 1333 1334 1335 1336 1337 1338 1339 1340 1341 1342 1343 1344 1345 1346 1347 1348 1349 1350 1351 1352 1353 1354 1355 1356 1357 1358 1359 1360 1361 1362 1363 1364 1365 1366 1367 1368 1369 1370 1371 1372 1373 1374 1375 1376 1377 1378 1379 1380 1381 1382 1383 1384 1385 1386 1387 1388 1389 1390 1391 1392 1393 1394 1395 1396 1397 1398 1399 1400
 |

Eiropas politiskā karte 1328. gadā.
Āzijas karte 1335. gadā.
**14. gadsimts** jeb **XIV gadsimts** bija laika posms vēsturē no 1301. līdz 1400. gadam. Eiropā tas bija vēlo viduslaiku periods.

## Notikumi Latvijas vēsturē

* 1307. gadā dižkungs Vītenis Polockas kņazisti iekļāva Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā un lietuvieši pieteica pretenzijas arī uz bijušajām Jersikas ķēniņa zemēm Latgalē.
* 1313. gadā Livonijas ordenis atguva lietuviešu nopostīto Vec-Daugavpili (Naujeni).
* 1323. gadā Livonijas ordeņa vicemestrs Konrāds Ketelhods iebruka tajā Lotigolas daļā, kas atradās Novgorodas pakļautībā.
* 1324. gadā Novgorodas karaspēks iebruka ordeņa pārvaldītajā Latgales daļā un aizveda gūstā daudz iedzīvotāju.
* 1338. gadā pēc kara ar lietuviešiem uz austrumiem no Aiviekstes drīkstēja brīvi tirgoties gan vācieši, gan lietuvieši un krievi.
* 1345. gadā Lietuvas dižkunigaitis Aļģirds kopā ar savu brāli Ķēstuti iebruka Zemgalē, ieņēma Tērvetes pili un aizdedzināja Jelgavas pili.
* 1346. gadā lietuvieši nopostīja Mežotnes pili.
* 1347. gadā ordeņa mestrs Gosvins fon Hērike nostiprināja Daugavpils cietoksni ar četriem torņiem.
* 1351. gadā Mēra pandēmija (1346–1353) sasniedza Latviju.
* 1367. gadā Livonijas ordeņa mestrs Vilhelms fon Frimersheims par strīdīgajām teritorijām karoja ar Novgorodas republiku.
* 1399. gadā Livonijas ordeņa mestrs Vennemars fon Brigenejs agrākās latgaļu koka pils vietā uz zemes joslas starp Lielo un Mazo Ludzas ezeru uzcēla Ludzas pili. Pils atradās pie pašas Pleskavas republikas robežas, tāpēc pleskavieši, baidīdamies no ordeņa bruņinieku iebrukumiem, iepretī Ludzas pilij 1463. gadā uzcēla Krasnogorodskas cietoksni (*Krasnij Gorodok*).

## Gadsimta celtnes

* Parīzes Dievmātes katedrāle (1345)
Parīze, Francija.
* Pizas tornis (1372)
Piza, Itālija.
* Ludzas pils drupas.
 Ludza, Latvija.
* Sanservando pils (1386)
Toledo, Spānija.
* Teodora Stratilata baznīca "pie Strauta" (1360—1361).
Novgoroda, Krievija.
* Sultāna Hasana mošeja (1356—1362)
Kaira, Ēģipte.
* Samešvaras templis.
Kolara, Indija.
* Jabungas budistu templis (1359)
Austrumjava, Indonēzija.
* Kakurindži templis (1397)
Kakogava, Japāna.
# Somāļu valoda

| Somāļu valoda *Af-Soomaali* |
| --- |
| Valodu lieto: | Somālija, Etiopija, Džibutija, Kenija, Somālilenda  |
| Reģions: | Austrumāfrika |
| Pratēju skaits: | ap 13,9 miljoniem |
| Valodu saime: | Afroaziātu valodas  Kušītu valodas   Austrumkušītu valodas    Makrosomāļu valodas     Somāļu valodas      **Somāļu valoda**  |
| Rakstība: | latīņu alfabēts (oficiāli) arābu alfabēts  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Somālija |
| Regulators: | *nav oficiāla regulatora* |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | so |
| ISO 639-2: | som |
| ISO 639-3: | som |
|

**Somāļu valoda** (*af-Soomaali*) ir afroaziātu saimes kušītu atzara valoda. Neskatoties uz dažādiem reģionālajiem dialektiem, tā ir Somālijas oficiālā valoda un ir saprotama visā valstī. Pilsoņu kara dēļ somāļu valodā runājošie ir izplatījušies pa visu pasauli. Precīzs šīs valodas runātāju skaits nav zināms, taču tiek lēsts, ka kopējais skaits ir aptuveni 15-25 miljoni.

1973. gadā latīņu alfabēts oficiāli tika pieņemts par somāļu valodas rakstības veidu, lai gan izplatīts ir arī arābu alfabēts. Līdz tam somāļu valoda tikpat kā nebija pierakstāma.

Somālijā otra oficiālā valoda ir arābu valoda, kas ir izplatīta valsts ziemeļos un piekrastes pilsētās. Tā ietekmēja somāļu valodu, tiek sastopami galvenokārt aizguvumi no reliģijas jomas. Ir arī aizguvumi no angļu un itāļu valodas.

## Vikipēdija somāļu valodā

Vikipēdijā pastāv somāļu valodas sadaļa, kas pirmo reizi rediģēta 2004. gadā. 2024. gada 18. maijā šajā sadaļā bija 7 978 raksti.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Somāļu valoda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Liliana Giša

| **Liliana GišaLillian Gish* |
| --- |
|  |
| Dzimusi |
1893. gada 14. oktobrī  Springfīlda, Ohaio, ASV |
| Mirusi |
1993. gada 27. februārī (99 gadu vecumā)  Ņujorka, ASV |
| Nodarbošanās |
Aktrise |
| Darbības gadi |
1912—1987 |
|

Apbalvojumi

|  |
| --- |
|  |
| Amerikas Kinoakadēmijas balva |
|
1970: Kinoakadēmijas goda balva |

 |

**Liliana Daiena Giša** (angļu: *Lillian Diana Gish*; dzimusi 1893. gada 14. oktobrī, mirusi 1993. gada 27. februārī) bija amerikāņu aktrise, režisore un rakstniece. Tikusi saukta par "amerikāņu kino pirmo lēdiju". Viņas māsa Dorotija arī bija aktrise.

Viņas aktrises karjera ilgusi 75 gadus no 1912. līdz 1987. gadam. Vairākās filmās sadarbojusies ar režisoru Deividu Vorku Grifitu, tai skaitā vienā no mēmā kino ienesīgākajām filmām — "Nācijas dzimšana" (1915). Filmējusies arī skaņas filmās *Duel in the Sun* (1946) un "Mednieka nakts" (1955). No 1950. gadu sākuma līdz 1980. gadiem darbojusies televīzijā. Karjeru noslēgusi ar lomu 1987. gada filmā *The Whales of August*. Saņēmusi Kinoakadēmijas goda balvu.

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts ierindoja Gišu 17. vietā izcilāko sieviešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Liliana Giša.

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)