Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Springfīlda (Ilinoisa)[labot | labot pirmkodu]

| Springfīlda  |
| --- |
| pilsēta |
| *Springfield* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |

 |
|
Moto: *Home of President Abraham Lincoln* |
| SpringfīldaSpringfīldaRādīt kartē "ASV"Rādīt kartē "Ilinoisa"Rādīt visas |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  ASV |
| Štats |
Ilinoisa |
| Apgabals |
Sengamona |
| Dibināta |
1821. gada 10. aprīlī |
| Administrācija |
|  • Mērs |
J. Michael Houston |
| Platība |
|  • kopā |
156 km2 |
|  • sauszeme |
140 km2 |
| Augstums |
182 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • kopā |
114 394 |
|  • blīvums |
746,7/km² |
|  • aglomerācija |
188 951 |
| Laika josla |
CST (UTC-6) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CDT (UTC-5) |
| Pasta indekss | 62701 |
| Mājaslapa | www.springfield.il.us |
|  **Springfīlda Vikikrātuvē** |

Nezināma vērtība "population\_density"

**Springfīlda** (angļu: *Springfield*) ir pilsēta ASV, Ilinoisas štata un Sengamonas apgabala administratīvais centrs. Springfīlda tika dibināta 1821. gada 10. aprīlī. Springfīldā ir dzīvojis 16. ASV prezidents Abrahams Linkolns, kurš šeit dzīvoja laika posmā no 1837. līdz 1861. gadam, kad tika ievēlēts par prezidentu. Daudzus Springfīldas apmeklētājus piesaista vietas, kas saistītas ar Abrahama Linkolna dzīvi.

## Kultūra

### Sports

Springfīlda ir bijusi vairāku zemākās beisbola līgas komandu mājvieta, pēdējais klubs, kas bāzējies Ilinoisas galvaspilsētā, pameta šo pilsētu 2001. gadā. Tāpat šeit bāzējās futzāla komanda Springfīldas "Stallions". Pašlaik Springfīlda ir Ziemeļamerikas hokeja līgas kluba Springfīldas "Junior Blues" mājvieta.

Springfīldā ir uzauguši vairāki slaveni sportisti, no kuriem vairākums ir bijuši beisbolisti. Šeit dzimuši arī NBA basketbolisti Deivs Robišs, Kevins Gembls un Andrē Igudala.

## Sadraudzības pilsētas

Springfīldai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

* Fillaha (Austrija)
* Killernija (Īrija)
* Sanpedro (Meksika)
* Ašikaga (Japāna)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Springfīlda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Pilsētas oficiālā mājaslapa (angliski)
# Prohibīcija

Policijas reids nelegāla alkohola konfiscēšanā Kanādā 1925. gadā
**Prohibīcija** (no latīņu: *prohibitiō* — 'aizliegums'), arī **sausais likums** ir aizliegums vai ierobežojums ražot un pārdot alkoholiskus dzērienus. Biežāk attiecināms uz sauso likumu ASV, kad no 1920. līdz 1933. gadam visā valsts teritorijā tika aizliegta alkoholisko dzērienu ražošana, importēšana un tirdzniecība.

Sausā likuma laikā ASV plaši attīstījās organizētā noziedzība.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Prohibīcija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
# Absolūtais augstums[labot | labot pirmkodu]

Ar altimetru nosaka lidmašīnas lidojuma augstumu (altitūdu)
**Absolūtais augstums** ir pa vertikāli novilkts attālums no jūras līmeņa līdz kādam noteiktam Zemes punktam. Šo lielumu bieži izmanto, lai noteiktu gaisa kuģu atrašanās vietu virs Zemes virsmas. Ja apskata Zemes virsmas punktu, tad to sauc par augstumu virs jūras līmeņa.

## Skatīt arī

* Kalnu slimība

## Atsauces
# Alegorija[labot | labot pirmkodu]

Autors nezināms."Tiesas alegorija", (1560), audekls, eļļa, Strasbūras vēstures muzejs.
Džulio Romano. "Alegorija par nemirstību", (1540).
Korredžo, "Jupiters un Antiope", (1523), 190 x 124 cm, audekls, eļļa, Parīze, Luvra.
**Alegorija** ir vēsturiskā žanra paveids, kurā notikumus un parādības atspoguļo simboliski, nevis stāstoši. Alegorija vēstījumu padara vispārīgu. Alegorija ir visa tēlojuma aina, kas jāsaprot pārnestā nozīmē. Alegorijas kļuva ļoti izplatītas 17.—18. gadsimtā.

Literatūrā alegorija ir kādas (parasti sabiedriskas) parādības aizstāšana ar citu līdzīgu (parasti dabas) parādību; daiļdarbus, kuru pamatā ir alegorija, sauc par alegorijām, bet tēlus — par alegoriskiem tēliem.

Bieži vien alegoriskas figūras atšķiršanai no reālas personas ir vajadzīgas priekšzināšanas. Sākot ar renesanses laikmetu, simbolus atšķirt palīdzēja speciāli izdoti leksikoni un ilustrētas vārdnīcas. 17. gadsimta klasicisma perioda mākslinieki, pievēršoties alegoriskiem sižetiem, ievēroja līdzīgus paņēmienus, kā gleznojot vēsturiskās ainas. Tie bija liela formāta darbi ar tajos attēlotiem alegoriskiem personāžiem, kuru ķermeņi bija daļēji atkailināti, it kā veidoti no citas matērijas, ar pārlaicīgiem tērpiem, ikdienišķa apģērba vietā redzot drapērijas. Bieži vien šiem personāžiem ir spārni, norādot uz metaforisko tēlu. Šīs pazīmes palīdz saprast un pat bez ielūkošanās rakstos uzminēt, ka attēlotā figūra ir alegorija.

Reizēm alegorijas var būt sastopamas arī vēsturiskā žanra darbos, kas visbiežāk novērojams Francijā tapušos darbos, kas nepieder pie klasicisma mantojuma.

## Dažu simbolu atšifrējums alegorijās

### Svētie

Viduslaikos reliģiskā glezniecība pieradināja ticīgos pēc simboliem atpazīt svētos. Jāņa Kristītāja simbols bija jērs, svētā Pētera — atslēgas, svētajam Erasmam bija izlaistas zarnas, bet svētajam Bartolomejam — nodīrāta āda.

### Antīkie dievi

Antīko dievu simboli: vecs vīrs ar izkapti — Saturns, vīriešu kārtas radība ar trijzaru dakšu — Neptūns, bārdains vīrs ar ērgli un zibeni — Jupiters.

### Ideju un tikumu personifikācijas

Sieviete ar zobenu un svariem simbolizē taisnību, tieslietas, bet sieviete, kas rokās tur čūsku ieskautu spoguli — piesardzību. Gara auguma veci vīri ar urnām un niedru vainagiem simbolizē iznīcību.

## Izmantotā literatūra

* Lanerī-Dažāna, Nadēza. Glezniecības enciklopēdija. Rīga:Jumava, 2006. ISBN 9984-05-732-1

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Alegorija.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
# Australian Broadcasting Corporation[labot | labot pirmkodu]

| *Australian Broadcasting Corporation* |
| --- |
|  |
| Valsts |  Austrālija |
| Valoda |
angļu valoda |

Australian Broadcasting Corporation (**ABC**) ir Austrālijas nacionālā sabiedriskā raidorganizācija. Tā tika dibināta kā *Australian Broadcasting Commission* 1932. gada 1. jūnijā ar Federālā parlamenta aktu. Tīkla galvenā mītne atrodas Sidnejā, un tas pieder Austrālijas valdībai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Australian Broadcasting Corporation.
# Longbīča[labot | labot pirmkodu]

| Longbīča  |
| --- |
| pilsēta |
| *Long Beach* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Emblēma** |

 |
| LongbīčaRādīt kartē "ASV"LongbīčaRādīt kartē "Kalifornija" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **ASV** |
| Štats |  Kalifornija |
| Platība |
|  • Kopējā |
133,223 km2 |
|  • sauszeme |
130,259 km2 |
| Augstums |
0 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • kopā |
466 742 |
|  • blīvums |
3 469,8/km² |
| Laika josla |
PST (UTC-8) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
PDT (UTC-7) |
| Mājaslapa | www.longbeach.gov |
|  **Longbīča Vikikrātuvē** |

**Longbīča** (angļu: *Long Beach*) ir pilsēta Losandželosas apgabalā, Kalifornijā, ASV. Atrodas Klusā okeāna krastā, 32 km attālumā no Losandželosas un 169 km attālumā no Sandjego. Pēc iedzīvotāju skaita (2010. gadā 462,3 tūkstoši) šī ir 7. lielākā pilsēta štatā un 36. lielākā — valstī. Longbīčas osta ir otra noslogotākā konteineru osta ASV un viena no pasaulē lielākajām kuģu ostām. Tāpat pilsētā tiek uzturēta liela naftas rūpniecība un Longbīčā atrodas vairāku korporāciju galvenie biroji, tai skaitā *Epson America*, *Molina Healthcare* un *SCAN Health Plan*. Lielākie darba devēji pilsētā ir Longbīčas apvienotais skolu apgabals, *Boeing* un Kalifornijas Štata universitāte Longbīčā.

## Iedzīvotāji

### Ievērojamas personības

Longbīčā dzimuši vai dzīvojuši:

* Nikolass Keidžs (*Nicolas Cage*), amerikāņu aktieris, producents un režisors
* Meitlenda Vorda (*Maitland Ward*), amerikāņu televīzijas un pornogrāfijas aktrise.

## Skatīt arī

* Longbīčas Grand Prix

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Longbīča.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Dialogs[labot | labot pirmkodu]

Dialogs starp diviem cilvēkiem
**Dialogs** (sengrieķu: *διάλογος*, *diálogos* — ‘saruna’) ir saziņa starp divām vai vairākām personām, kas parasti ir nejauša, iepriekš neplānota. Šāds sarunas veids ir raksturīgs ikdienas sarunvalodai. Dialogs var izpausties gan kā saruna, gan rakstiskā veidā. Dialogā pamīšus runā vai raksta katrs no tā dalībniekiem, katrs dialogā ir gan runātājs, gan klausītājs. Tā ir galvenā dialoga atšķirība no diskusijas vai debatēm, kur klausītājs var būt arī pasīvs.

Tāpat par dialogu dēvē mākslinieciski veidotu sarunu daiļliteratūrā, piemēram, lugā. Dialogi izplatīti ir arī kinoscenārijos un citos mākslas žanros. Lai dialogs būtu veiksmīgs, tā norises laikā ir jāņem vērā vairāki priekšnosacījumi, piemēram, jāuztur kontakts ar dialoga partneri, jāieklausās runātājā un jāuzdod jautājumi, kas prasa izvērstāku atbildi, jāļauj otram izteikties, noklausoties teikto līdz galam, jābūt pacietīgam un jāvairās no negatīvas attieksmes. Dialogā vēlams iesaistīties atbrīvoti, iedrošinot sarunas biedru ar laipnu skatienu, kādu labu vārdu vai interesantu joku.

Dialogam ir raksturīgas vairākas pazīmes:

* dialogs pēc kompozīcijas ir spontāns teksts, tāpēc tajā iespējama loģiska nobīde, nepabeigtas domas, negaidīts temata pārrāvums;
* dialoga struktūra ir divpusēja, proti, tajā iesaistās divi runātāji, kas pamīšus apmainās domām;
* raksturīgs īsu teikumu lietojums;
* teikumiem raksturīgas nepilnas struktūras, izmantoti aprāvumi, vārdu izlaidumi, noklusējumi;
* bieži tiek lietoti jautājuma teikumi;
* dialogam raksturīgi konkrēti jautājumi, ko nosaka sarunas brīža situācija;
* tiek izmantotas uzrunas konstrukcijas – galvenokārt tiek uzrunāts sarunas biedrs;
* bieži parādās vienskaitļa 1. un 2. personas vietniekvārdi;
* monologā ir sastopamas partikulas un izsauksmes vārdi, kas izsaka apgalvojumu vai noliegumu, pamudinājumu;
* darbības vārds bieži tiek lietots tagadnes formā.

## Atsauces
# Dīns Stokvels[labot | labot pirmkodu]

| **Dīns StokvelsDean Stockwell* |
| --- |
| Dīns Stokvels 1965. gadā |
| Dzimis |
1936. gada 5. martā  Losandželosa, Kalifornija, ASV |
| Miris |
2021. gada 7. novembrī (85 gadu vecumā)  Vangereja, Jaunzēlande |
| Nodarbošanās |
aktieris |
| Darbības gadi |
1945—2015 |
| Bērni |
2 |

**Roberts Dīns Stokvels** (angļu: *Robert Dean Stockwell*; dzimis 1936. gada 5. martā, miris 2021. gada 7. novembrī) bija amerikāņu aktieris, kura karjera ilga septiņas desmitgades.

Kā bērns noslēdzis līgumu ar *Metro-Goldwyn-Mayer*, piedaloties tādās filmās kā "Pacelt enkurus" (*Anchors Aweigh*, 1945), *Song of the Thin Man* (1947), *The Green Years* (1946), "Džentlmeņu vienošanās" (*Gentleman's Agreement*, 1947), *The Boy with Green Hair* (1948) un *Kim* (1950).

Par lomām filmās *Compulsion* (1959) un *Long Day's Journey into Night* (1962) saņēmis Kannu kinofestivāla labākā aktiera balvu. Stokvelu nominēja Zelta globusa balvai kategorijā "Labākais aktieris drāmas filmā" par lomu filmā *Sons and Lovers* (1960). Vēlāk saņēmis arī Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā" par lomu filmā "Precējies ar mafiju" (1988).

Atveidojis lomas arī tādās filmās kā "Kāpa" (1984), "Parīze, Teksasa" (1984), "Dzīvot un mirt Losandželosā" (1985), "Zilais samts" (1986), "Beverlihilsas policists 2" (1988), *Tucker: The Man and His Dream* (1988), *Catchfire* (1990), "Spēlmanis" (1992), "Prezidenta lidmašīna" (*Air Force One*, 1997), "Lietusvīrs" (1997), *Batman Beyond: Return of the Joker* (2000) un "Mandžūru kandidāts" (2004).

1989. gadā saņēmis Zelta globusa balvu par lomu zinātniskās fantastikas seriālā *Quantum Leap*.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dīns Stokvels.

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
# Aleksandrs Peins[labot | labot pirmkodu]

| **Aleksandrs PeinsAlexander Payne* |
| --- |
| Aleksandrs Peins 2024. gadā |
| Dzimis |
1961. gada 10. februārī  Omaha, Nebraska, ASV |
| Nodarbošanās |
kinorežisors, scenārists |
| Darbības gadi |
1985—pašlaik |
| Bērni |
2 |

**Konstantīns Aleksandrs Peins** (angļu: *Constantine Alexander Payne*; dzimis 1961. gada 10. februārī) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists un producents.

Peins vislabāk ir pazīstams ar filmām *Citizen Ruth* (1996), "Vēlēšanas" (1999), "Par Šmitu" (2002), "Sānceļi" (*Sideways*, 2004), "Pēcteči" (2011), "Nebraska" (2013) un "Samazināšana" (2017). Viņa filmas pazīstamas ar melno humoru un satīrisku amerikāņu sabiedrības attēlošanu. Par filmām "Sānceļi" un "Pēcteči" Peins saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais adaptētais scenārijs". Trīs reizes nominēts arī kategorijā "Labākais režisors". 2017. gadā *Metacritic* 25 labāko 21. gadsimta režisoru sarakstā Peinu iekļāva otrajā vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
# Džeimss Franks

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Džeimss Franks James Franck |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1882. gada 26. augustā Hamburga, Vācija |
| Miris | 1964. gada 21. maijā (81 gads) Getingene, Vācija |
| Pilsonība | Vācija |
| Tautība | ebrejs |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | fizika |
| Darba vietas | Berlīnes Universitāte, Getingenes Universitāte, Džonsa Hopkinsa Universitāte, Čikāgas Universitāte |
| Alma mater | Berlīnes Universitāte, Heidelbergas Universitāte |
| Studenti | Marija Geperte-Maiere |
| Sasniegumi, atklājumi | Franka-Kondona princips, Franka-Herca eksperiments |
| Apbalvojumi | 1925. gada Nobela prēmija fizikā |

 |

**Džeimss Franks** (*James Franck*, dzimis 1882. gada 26. augustā, miris 1964. gada 21. maijā) bija ebreju izcelsmes Vācijas un ASV fiziķis. 1925. gada Nobela prēmijas fizikā laureāts par Franka-Herca eksperimenta veikšanu, kas pierādīja Nilsa Bora atoma modeļa pareizību.

Studējis fiziku Berlīnes Universitātē. Pirmā pasaules kara laikā ieguvis Dzelzs Krustu. No 1920. gada Džeimss Franks strādāja Getingenes Universitātē, kur kopā ar Maksu Bornu veica pētījumus kvantu fizikā.

James Franck, Chicago 1952
Pēc 1933. gada, kad varu Vācijā ieguva nacisti, Franks devās uz ASV, kur strādāja Džonsa Hopkinsa Universitātē, bet vēlāk — Čikāgas Universitātē. Piedalījās Manhatanas projektā. Vadīja komisiju, kas 1945. gada 11. jūnijā publicēja t. s. Franka ziņojumu (*Franck Report*), kurā tika rekomendēts neizmantot atombumbu izbrukumam Japānai.

Otrā pasaules kara laikā Franka Nobela prēmijas medaļa bija palikusi Dānijā, tāpēc, lai tā nenokļūtu nacistu rokās, ungāru ķīmiķis Ģerģs Heveši izšķīdināja Franka (un arī Maksa fon Laues) medaļu karaļūdenī, bet trauku nolika plauktā Nilsa Bora institūtā. Pēc kara zelts no trauka tika atkal izdalīts, un no tā Nobela prēmijas komiteja izgatavoja jaunu medaļu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džeimss Franks.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Džeimsa Franka biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)

| Apbalvojumi |
| --- |
| Priekštecis:  **Manne Sīgbāns**  |  **Nobela prēmija fizikā**  1925 kopā ar Gustavu Hercu | Pēctecis:  **Žans Perēns**  |
# Karloss III

| **Karloss IIICarlos III* |
| --- |
| Karloss III, 1761. gada glezna. |
|  |
|  |
|
Spānijas karalis |
|  |
| **Amatā** 1759. gada 10. augusts — 1788. gada 14. decembris |
| Priekštecis |
Fernando VI |
| Pēctecis |
Karloss IV |
|  |
|
Neapoles un Sicīlijas karalis |
|  |
| **Amatā** 1734. gada 9. februāris — 1759. gada 10. augusts |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1716. gada 20. janvāris  Madride, Spānija |
| Miršanas dati |
1788. gada 14. decembrī (72 gadu vecumā)  Madride, Spānija |
| Dinastija |
Burboni |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
Saksijas Marija Amālija |
| Bērni |
13 bērni, to skaitā Karloss IV |
| Reliģija |
Romas katoļu baznīca |
| Paraksts |  |

**Karloss III** (dzimis 1716. gada 20. janvārī, miris 1788. gada 14. decembrī) bija Spānijas karalis no 1759. gada līdz savai nāvei 1788. gadā.

1731. gadā, pēc vectēvoča Antonio Farnēzes nāves 15 gadu vecais Karloss kļuva par Parmas hercogu.

1733. gadā sākās Polijas mantojuma karš, kurā iesaistījās Eiropas lielvalstis un kurš tika izcīnīts arī Itālijā. Spāņi iekaroja Neapoles Karalisti, kuru bija zaudējuši 1713. gadā pēc kara par Spānijas mantojumu, un Sicīlijas Karalisti. 1735. gadā Karloss kļuva par Neapoles un Sicīlijas karali. 1738. gadā Karloss apprecēja Saksijas princesi Mariju Amāliju. Karloss un Marija Amālija pavadīja Neapolē 19 gadus, viņiem bija 13 bērni. 1759. gadā, pēc pusbrāļa Fernando VI nāves, Karloss kļuva par Spānijas karali.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Karloss III.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Karlosa III piemineklis Madridē

| Burbonu dinastijas valdnieks  |
| --- |
| Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas |
| Priekštecis:  **Fernando VI**  |  **Spānijas karalis**  1759—1788 | Pēctecis:  **Karloss IV**  |