# Stokholma

| Stokholma  |
| --- |
| Galvaspilsēta |
| *Stockholm* |
|  |
| Gamla stanDramatenStortorgetDrotningholmas pils |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Stokholma |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Zviedrija |
| Lēne |
Stokholmas |
| Pirmoreiz minēta |
1252. gadā |
| Pilsētas tiesības |
kopš 1388. gada |
| Platība |
|  • Galvaspilsēta |
188 km2 |
| Iedzīvotāji
(2022) |
|  • Galvaspilsēta |
984 748 |
|  • blīvums |
4 597,5/km² |
|  • urbānā teritorija |
1 372 565 |
|  • aglomerācija |
2 091 473 |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Tālruņu kods |
+46-8 |
| Mājaslapa | www.stockholm.se |
|  **Stokholma Vikikrātuvē** |

**Stokholma** (zviedru: *Stockholm*) ir Zviedrijas galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedz apmēram 980 tūkstošus, kopā ar priekšpilsētām — 1,6 miljonus, aglomerācijā — 2,4 miljonus. Pilsēta izvietojusies uz 14 salām Baltijas jūras rietumu krastā pie Mēlarena un ir Stokholmas lēnes centrs.

Stokholma ir Zviedrijas kultūras, mediju, politikas un ekonomikas centrs. Stokholmas reģions veido vairāk nekā trešdaļu no valsts kopējā IKP, reģions ierindojas starp 10 augstvērtīgākajiem reģioniem Eiropā pēc IKP uz vienu iedzīvotāju. Stokholma klasificēta kā alfa globālā pilsēta, tā ir lielākā Skandināvijā. Šis ir galvenais korporāciju vadību centrs Ziemeļvalstīs. Stokholmā atrodas arī dažas no Eiropā visaugstāk novērtētākajām universitātēm, tai skaitā Karaliskais Kārļa institūts, Stokholmas Ekonomikas skola, Karaliskais Tehnoloģiju institūts un Stokholmas Universitāte. Pilsētā ik gadu notiek Nobela prēmijas pasniegšanas ceremonijas un tās bankets Stokholmas koncertzālē un Stokholmas rātsnamā. Viens no ievērojamākajiem muzejiem pilsētā ir Vāsas muzejs, kas ir Skandināvijā apmeklētākais ar mākslu nesaistītais muzejs. 1950. gadā atklātais pilsētas metro ir pazīstams ar savām izdekorētajām stacijām, tas tiek dēvēts par pasaulē garāko mākslas galeriju. Uz ziemeļiem no pilsētas centra Solnā atrodas Zviedrijas nacionālais futbola stadions, savukārt pilsētas dienvidos atrodas nacionālā iekštelpu arēna. Stokholmā notika 1912. gada vasaras olimpiskās spēles (un 1956. gada vasaras olimpisko spēļu sacensības jāšanā). Stokholmā atrodas Zviedrijas valdība un lielākā daļa tās iestāžu. Tāpat pilsētā ir Zviedrijas karaļa un Zviedrijas premjerministra oficiālās rezidences.

## Vēsture

Stokholmas apgabals ticis apdzīvots jau akmens laikmetā 6. tūkstošgadē p.m.ē. Pēc senās zviedru galvaspilsētas Sigtunas sagraušanas jārls Birgers 1252. gadā pret Baltijas jūras vikingiem izveidoja nocietinājumu pie ieejas Mēlarena ezerā. Stokholma bija svarīgs dzelzs tirdzniecības punkts ceļā no Bergslāgenas raktuvēm, jau 1289. gadā Stokholma minēta kā lielākā pilsēta Svēlandē. Stokholma ietilpa Hanzas savienībā.
Kalmāras ūnijas laikā Stokholma kļuva par cīņas centru pret Dānijas karaļu dinastijas virsvaru.

1419. gadā Stokholmu pasludināja par Zviedrijas galvaspilsētu, 1520. gada 7.—9. novembrī pilsētā notika t.s. Stokholmas asinspirts — dāņi izrēķinās ar Zviedrijas neatkarības piekritējiem. Kad 17. gadsimtā Zviedrija kļuva par Eiropas lielvaru, pieauga arī Stokholmas kā tās galvaspilsētas nozīme.

Pēc zaudējuma Lielajā Ziemeļu karā un Lielā mēra epidēmija, kas sasniedza Stokholmu 1713. — 1714. gadā, tās attīstība palēninājās, tomēr saglabājās tās kā Zviedrijas politiskā centra nozīme.

19. gadsimtā Stokholma sāka zaudēt konkurences cīņā ar Gēteborgu (ostas pilsēta) un Norčēpingu (rūpniecība), tomēr 20. gadsimtā pilsēta atkal sāka strauji attīstīties.

## Cilvēki

Stokholmā dzimuši:

* Ingrīda Bergmane (*Ingrid Bergman*; 1915—1982) — aktrise
* Folke Bernadots (*Folke Bernadotte Graf von Wisborg*; 1895—1948) — politiķis
* Ēriks Dālbergs (*Erik Jonsson Dahlberg*; 1625—1703) — Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators
* Grēta Garbo (*Greta Garbo*; 1905—1990) — aktrise
* Gustavs II Ādolfs (*Gustav II Adolf*; 1594—1632) — karalis
* Svens Hedīns (*Sven Hedin*; 1865—1952) — ceļotājs
* Tomass Hendriks Ilvess (*Toomas Hendrik Ilves*; 1953) — Igaunijas Republikas prezidents
* Kārlis XII (*Karl XII*; 1682—1718) — karalis
* Dolfs Lundgrēns (*Dolph Lundgren*; 1957) — aktieris
* Alfrēds Nobels (*Alfred Nobel*; 1833—1896) — rūpnieks
* Klāss Oldenburgs (*Claes Oldenburg*; 1929) — mākslinieks
* Johans Reinholds fon Patkuls (*Johann Reinhold von Patkul*; 1660—1707) — Vidzemes muižnieks, diplomāts
* Keke Rosbergs (*Keke Rosberg*; 1948) — F1 pilots
* Augusts Strindbergs (*August Strindberg*; 1849—1912) — dramaturgs
* Emānuels Svēdenborgs (*Emanuel Swedenborg*; 1688—1772) — mistiķis

## Iedzīvotāji

Aptuvenais iedzīvtāju skaits, 1252–1775|

| Gads | Iedz. | ±% g.p. |
| --- | --- | --- |
| 1252 | 100 | —     |
| 1289 | 3 000 | +9.63% |
| 1460 | 6 000 | +0.41% |
| 1500 | 7 000 | +0.39% |
| 1523 | 3 000 | −3.62% |
| 1582 | 9 000 | +1.88% |
| 1600 | 9 000 | +0.00% |

 |

| Gads | Iedz. | ±% g.p. |
| --- | --- | --- |
| 1635 | 16 000 | +1.66% |
| 1650 | 30 000 | +4.28% |
| 1685 | 60 000 | +2.00% |
| 1700 | 40 000 | −2.67% |
| 1725 | 48 800 | +0.80% |
| 1750 | 58 400 | +0.72% |
| 1775 | 72 300 | +0.86% |

 |
| Source: Stockholms Stads Utrednings- och Statistikkontor AB Befolkningen i Stockholm 1252–2005, p. 55 |

Iedzīvotāju skaits kopš 1800. gada|

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 1800 | 75 800 | —     |
| 1810 | 65 600 | −13.5% |
| 1820 | 75 700 | +15.4% |
| 1830 | 80 400 | +6.2% |
| 1840 | 83 600 | +4.0% |
| 1850 | 93 070 | +11.3% |
| 1860 | 109 878 | +18.1% |
| 1870 | 133 597 | +21.6% |
| 1880 | 167 868 | +25.7% |
| 1890 | 245 331 | +46.1% |
| 1900 | 300 523 | +22.5% |

 |

| Gads | Iedz. | ±% |
| --- | --- | --- |
| 1910 | 343 832 | +14.4% |
| 1920 | 419 788 | +22.1% |
| 1930 | 502 203 | +19.6% |
| 1940 | 590 543 | +17.6% |
| 1950 | 744 562 | +26.1% |
| 1960 | 808 603 | +8.6% |
| 1970 | 744 911 | −7.9% |
| 1980 | 647 214 | −13.1% |
| 1990 | 674 452 | +4.2% |
| 2000 | 750 348 | +11.3% |
| 2010 | 847 073 | +12.9% |

 |
| Source: Stockholms Stads Utrednings- och Statistikkontor AB Befolkningen i Stockholm 1252–2005, p. 55 |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Stokholma.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)

  Stockholm ceļojumu padomi no *Wikivoyage* (angliski)

* Pilsētas oficiālā mājaslapa (angliski)
* Stokholmas oficiālais gids (angliski)