Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Brenda Frikere[labot | labot pirmkodu]

| **Brenda FrikereBrenda Fricker* |
| --- |
|  |
| Dzimusi |
1945. gada 17. februārī  Dublina, Īrija |
| Nodarbošanās |
aktrise |
| Darbības gadi |
1962—pašlaik |
|

Apbalvojumi[paslēpt]

|  |
| --- |
|  |
| Amerikas Kinoakadēmijas balva |
|
Labākā otrā plāna aktrise (1990) |

 |

**Brenda Frikere** (angļu: *Brenda Fricker*; dzimusi 1945. gada 17. februārī) ir īru aktrise. Starptautisku atpazīstamību ieguvusi ar lomu filmā "Mana kreisā kāja" (*My Left Foot*, 1989), par kuru saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Piedalījusies vairākās teātra izrādēs, kā arī kino un televīzijas projektos Lielbritānijā, Īrijā un ASV. Plašākai auditorijai zināma arī ar lomām filmās "Viens pats mājās 2" (1992), "Eņģeļu lauks" (*A Time to Kill*, 1996), "*Inside I'm Dancing*" (2004) un citos darbos.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Brenda Frikere.

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# 1968. gada ASV prezidenta vēlēšanas[labot | labot pirmkodu]

**1968. gada ASV prezidenta vēlēšanas**|

---

 |
|

|  |
| --- |
| **1968. gada 5. novembrī** |

 |
|

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|   |  |  |  |
| Nominēts | **Ričards Niksons** | Hjūberts Hamfrijs | Džordžs Voless |
| Partija | Republikāņi | Demokrāti | Neatkarīgais kandidāts |
| Mājas štats | Ņujorka | Minesota | Alabama |
| Viceprezidenta kandidāts | Spiro Agņū | Edmunds Maskijs | Kērtiss Lemejs |
| Elektoru balsojums | **301** | 191 | 46 |
| Uzvaras štatos | 32 | 13 + DC | 5 |
| Balsis | **31,783,783** | 31,271,839 | 9,901,118 |
| Procenti | **43.4%** | 42.7% | 13.5% |

 |
|

---

Prezidenta vēlēšanu rezultāti. sarkanā krāsā — Niksons/Agņū, Zilā krāsā iekrāsoti štati, kuros uzvarējuši Hamfrijs/Maskijs un oranžā krāsā — Voless/Līmejs . Skaitlis norāda katra štata elektoru balsu skaitu. |
|

---

|  |  |
| --- | --- |
| **Iepriekšējais Prezidents**
Lindons B. Džonsons
Demokrāti | **Nākamais Prezidents**
Ričards Niksons
Republikāņi |

 |

**1968. gada ASV prezidenta vēlēšanas** bija 46. ASV prezidenta vēlēšanas, kas notika 1968. gada 5. novembrī.

Izšķirošā izvēle bija starp diviem bijušajiem ASV viceprezidentiem: demokrātu Hjūbertu Hamfriju no Minesotas un republikāni Ričardu Niksonu no Ņujorkas. Ričards Niksons uzvarēja ar nelielu pārsvaru.

## Kandidātu izvirzīšana

|  |
| --- |
| ASV Republikāniskā partija**Republikāņu partijas kandidāti, 1968** |
| Ričards Niksons | Spiro Agņū |
| par prezidentu | par viceprezidentu |
|  |  |
| ASV Viceprezidents (1953–1961) | Mērilendas gubernators (1967–1969) |
|  |

|  |
| --- |
| ASV Demokrātiskā partija**Demokrātu partijas kandidāti, 1968** |
| Hjūberts Hamfrijs | Edmunds Maskijs |
| par prezidentu | par viceprezidentu |
|  |  |
| ASV Viceprezidents (1965–1969) | Meinas senators (1959–1980) |
|  |

## Atsauces
# Hārvarda Universitāte

| Hārvarda Universitāte |
| --- |
| *Harvard University* |
|  |
|
latīņu: *Universitas Harvardiana* |
| Moto | *Veritas* |
| Dibināta |
1636 |
| Tips |
Privāta |
| Finansējums |
32 miljardi US$ (2011) |
| Prezidents |
Drū Gilpina Fosta |
| Akadēmiskais personāls |
2107 |
| Administratīvais personāls |
2497 ārpus medicīniskā pers. 10 674 medicīniskais pers. |
| Studenti |
21 225 |
| Bakalaura izglītība |
7181 |
| Doktorantūra |
14 044 |
| Atrašanās vieta |  Keimbridža, Masačūsetsa, ASV |
| Laikraksts | *The Harvard Crimson* |
| Krāsa(-s) | *Crimson*      |
| Iesauka | *Harvard Crimson* |
| Mājaslapa | Harvard.edu |

Hārvarda Universitātes tieslietu skolas bibliotēkas lasītava
**Hārvarda Universitāte** (angļu: *Harvard University*) ir vecākā augstskola ASV un pēdējos gadus pēc universitāšu reitingiem tiek atzīta par labāko universitāti pasaulē. Tā atrodas Keimbridžā, Masačūsetsas štatā, ASV (nejaukt ar universitātes pilsētu Kembridžu Anglijā). Tajā pašlaik ir ap 21 000 studentu, no kuriem ap 7100 studē bakalaura programmās, bet 14 000 — profesionālajās, maģistra vai doktora programmās.

Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 1. vietu (2016).

## Vēsture

Hārvarda Universitāte tika nodibināta 1636. gadā ar nosaukumu New College, bet jau 1639. gadā tika pārdēvēta par **Hārvarda koledžu** — mācītāja Džona Hārvarda vārdā, kurš jaunajai skolai pēc savas nāves novēlēja savu 400 grāmatu bibliotēku un 750 mārciņu (mūsdienu vērtība ap 91 000 mārciņu). Sākotnēji tā līdzinājās klasiskajām Anglijas universitātēm ar uzsvaru uz kristīgo protestantisko izglītību.

19. gadsimta vidū universitāte tika privatizēta, un Čārlza Eliota vadības laikā (no 1869. līdz 1909. gadam) universitāte tika radikāli pārveidota par tādu universitāti, kas balstīta uz pētniecību. Vēlāk šis universitātes modelis tika ieviests arī citās universitātēs gan ASV, gan citur pasaulē.

## Personas

Kopā 75 Hārvarda Universitātes darbinieki, studenti, bijušie/esošie darbinieki un bijušie studenti ir saņēmuši Nobela prēmiju, starp tiem Els Gors un Henrijs Kisindžers. Universitāti ir beiguši 8 nākamie ASV prezidenti: Džons Adamss, Džons Kvinsijs Adamss, Džordžs V. Bušs, Raterfords Heizs, Džons Kenedijs, Franklins Rūzvelts, Teodors Rūzvelts (viņš arī Nobela prēmijas laureāts) un Baraks Obama. Universitāti ir beidzis arī atombumbas radītājs Roberts Openheimers un atvērtā koda filozofijas veidotājs Ričards Stalmans, *Microsoft* vadītājs Stīvs Bolmers, ANO ģenerālsekretārs Pans Kimuns, džeza komponists Leonards Bernstains, rakstniece Sūzana Zontāga, ekonomists Pols Semjuelsons, kā arī valodnieks un psihologs Stīvens Pinkers.

## Skatīt arī

* Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hārvarda Universitāte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)
# Džordžs Klintons[labot | labot pirmkodu]

| **Džordžs KlintonsGeorge Clinton* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
ASV viceprezidents |
|  |
| **Amatā** 1805. gada 4. marts — 1812. gada 12. aprīlis |
| Prezidents |
Tomass Džefersons(1805–1809) Džeimss Medisons(1809–1812) |
| Priekštecis |
Ārons Bers |
| Pēctecis |
Elbridžs Džerijs |
|  |
|
1. Ņujorkas gubernators |
|  |
| **Amatā** 1801. gada 1. jūlijs — 1804. gada 30. jūnijs |
| Premjerministrs |
Džons Džejs |
| Priekštecis |
Morgans Luiss |
| **Amatā** 1777. gada 30. jūlijs — 1795. gada 30. jūnijs |
| Priekštecis |
amats izveidots |
| Pēctecis |
Džons Džejs |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1739. gada 26. jūnijā  Mazā Britānija, Ņujorka, Britu Amerika (tagad  ASV) |
| Miršanas dati |
1812. gada 20. aprīlī (72 gadu vecumā)  Vašingtona, ASV |
| Tautība |
Amerikānis |
| Politiskā partija |
Demokrātu-republikāņu partija |
| Paraksts |  |

**Džordžs Klintons** (angļu: *George Clinton*, dzimis 1739. gada 26. jūnijā, miris 1812. gada 20. aprīlī) bija Amerikas Savienoto Valstu 4. ASV viceprezidents no 1805. līdz 1812. gadam, pārstāvēja Demokrātisko-republikāņu partiju. No 1777. līdz 1795. gadam un no 1801. līdz 1804. gadam bija pirmais Ņujorkas štata gubernators. Viņš bija arī karavīrs un valstsvīrs, kas tiek uzskatīts par vienu no Amerikas Savienoto Valstu dibinātājiem.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džordžs Klintons.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Džons Kerijs

| **Džons KerijsJohn Kerry* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
ASV valsts sekretārs |
|  |
| **Amatā** 2013. gada 1. februāris — 2017. gada 20. janvāris |
| Prezidents |
Baraks Obama |
| Priekštecis |
Hilarija Klintone |
| Pēctecis |
Rekss Tilersons |
|  |
|
ASV Senāta ārlietu komisijas priekšsēdētājs |
|  |
| **Amatā** 2009. gada 6. janvāris — 2013. gada 1. februāris |
| Priekštecis |
Džo Baidens |
| Pēctecis |
Bobs Menendess |
|  |
|
ASV senators no Masačūsetsas |
|  |
| **Amatā** 1985. gada 2. janvāris — 2013. gada 1. februāris |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1943. gada 11. decembrī  Aurora, Kolorādo, ASV |
| Dzīvo |  Bostona, Masačūsetsa, ASV |
| Politiskā partija |
Demokrātiskā partija |
| Profesija |
advokāts |
| Augstskola | * Jeila Universitāte
* Bostonas juridiskā koledža
 |
| Paraksts |  |

**Džons Forbss Kerijs** (angļu: *John Forbes Kerry*; dzimis 1943. gada 11. decembrī) ir amerikāņu politiķis, bijušais ASV valsts sekretārs, pārstāv Demokrātisko partiju.

Izglītību ieguvis Jeila Universitātē un Bostonas juridiskajā koledžā (*Boston College Law School*). Laika posmā no 1966. līdz 1970. gadam dienēja ASV Jūras kara flotē, piedalījās Vjetnamas karā. Pēc karadienesta iestājās pret Vjetnamas kara turpināšanu. Strādājis par apgabala advokāta palīgu, kā arī atvēris savu firmu. Laikā no 1983. līdz 1985. gadam Kerijs bija Masačūsetsas gubernatorleitnants. 1984. gada vēlēšanās iekļuva Senātā, amatā stājies nākamā gada janvārī. Esot Senātā kopš 1985. gada 2. janvāra, Dž. Kerijs ir septītais visilgāk Senātā darbojošais senators. 2004. gadā bija Demokrātu partijas kandidāts ASV prezidenta vēlēšanās (viņa izraudzītais kandidāts viceprezidenta amatam bija Džons Edvardss), taču tajās zaudēja tobrīdējam prezidentam Džordžam V. Bušam. 2009. gada janvārī kļuva par Senāta ārlietu komisijas priekšsēdētāju.

2012. gada 21. decembrī ASV prezidents Baraks Obama nominēja viņu ASV valsts sekretāra amatam Hilarijas Klintones vietā. 2013. gada 29. janvārī Senāts nobalsoja par viņa apstiprināšanu amatā. Vēlāk viņš paziņoja par senatora amata atstāšanu. 2013. gada 1. februārī Kerijs deva zvērestu un stājās valsts sekretāra amatā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džons Kerijs.
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Kases ieņēmumi

Džeimsa Kemerona filma "Avatars" ir šobrīd visienesīgākā filma. Tās kases ieņēmumi sasniedz 2,8 miljardus ASV dolāru.
**Kases ieņēmumi** (angļu: *box office*) filmu un teātra industrijā ir naudas daudzums, kuru saņem izplatītājs vai autors. Šis ir galvenais rādītājs filmas vai teātra iestudējuma panākumu novērtēšanā, ko studija izmanto lai novērtētu potenciālu atkārtotai iestudēšanai vai turpinājuma veidošanai.

## Aprēķins

Vidēji teātris, kurā iestudēta luga vai rādīta filma, patur aptuveni pusi no ienākumiem.

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
* *TWG* — vispasaules ieņēmumi;
* *PB* — produkcijas budžets.

## Skatīt arī

* *Box Office Mojo*
* Visu laiku ienesīgākās filmas
# Rauls Paoli[labot | labot pirmkodu]

**Rauls PaoliRaoul Paoli*|  |
| Personas dati |
| **Žaks Marī Lisjēns Rauls Simonpaoli** |
| **Dzimis** | 1887. gada 24. novembrī Kurtalēna, Francija |
| **Miris** | 1960. gada 23. martā Parīze, Francija |
| **Tautība** | francūzis |
| Profesionālā informācija |
| **Pārstāvētā valsts** |  Francija |
| **Sporta veids** | airēšana, cīņas sports un vieglatlētika |
| Olimpisko spēļu informācija |
| **Dalības reizes** | 5 (1900; 1912, 1920, 1924 un 1928) |
| **Medaļas** | 1 bronza |
|

| [paslēpt] Medaļas |
| --- |
|

| Pārstāvot:   Francija |
| --- |
|  Airēšana |
|  Vasaras olimpiskās spēles |
| **Bronza** | 1900 Parīze | Stūrmaņa divnieki |

 |

 |

**Žaks Marī Lisjēns Rauls Simonpaoli** (franču: *Jacques Marie Lucien Raoul Simonpaoli*; zināms kā **Rauls Paoli**; dzimis 1887. gada 24. novembrī, miris 1960. gada 23. martā) bija franču vieglatlēts, bokseris, airētājs, regbists, cīkstonis un aktieris. Izcīnījis olimpisko bronzas medaļu airēšanā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Paoli kopumā ir startējis piecās vasaras olimpiskajās spēlēs no 1900. līdz 1928. gadam. 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē viņš startēja stūrmaņu divniekos, kur kopā ar airētājiem Karlosu Deltūru un Antuānu Vedrēnu izcīnīja bronzas medaļu. Viņa favorītdisciplīna bija lodes grūšana. Olimpiskajās spēlēs viņš lodes grūšanā startēja 1912. gadā, 1920. gadā, 1924. gadā un 1928. gada vieglatlētikas sacensībās, kur labāko rezultātu sasniedza 1924. gadā, kad izcīnīja 9.vietu. 1912. gada Stokholmas olimpiskajās spēlēs viņš startēja arī cīņas sportā. Šajās olimpiskajās spēlēs viņš bija Francijas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.

Paoli bija arī Francijas čempions boksā un regbijā ar komandu *Stade Français*. 1911.— 1912. gadā viņš aizvadīja trīs starptautiskās regbija spēles Francijas regbija izlasē un guva vienu piezemējumu. 1933. gadā viņš bija līdzdibinātājs Francijas profesionālās cīņas sporta asociācijai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rauls Paoli (Olympics profils) (angliski)
* Rauls Paoli (Olympedia profils) (angliski)
* Rauls Paoli (Sports Reference profils) (angliski)
# The Noose

| *The Noose* |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *The Noose* |
| Režisors |
Džons Frenciss Dilons |
| Producents | * Henrijs Hobarts
* Ričards Roulands
 |
| Scenārija autors | * H. H. van Slouns (stāsts)
* Vilerds Maks (luga)
* Džeimss Odonohjū (adaptācija)
 |
| Galvenajās lomās |
Ričards Bartelmess |
| Operators |
Džeimss Vantrīss |
| Montāža |
Džeks Deniss |
| Izplatītājs | *First National Pictures* |
| Izdošana | * 1928. gada 29. janvāris
 |
| Valsts |  ASV |
| Valoda | * mēmā filma
* titri angļu valodā
 |
| **IMDb profils** |

The Noose ir 1928. gada ASV mēmā filma, tāda paša nosaukuma lugas adaptācija. Filmas režisors ir Džons Frenciss Dilons, galvenajās lomās filmējas Ričards Bartelmess, Montegju Lavs, Roberts Emets O'Konors un Telma Toda.

Ričards Bartelmess par galvenās lomas atveidošanu tika izvirzīts 1. Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais aktieris galvenajā lomā".

## Lomās

* Ričards Bartelmess — Nikijs Ilkins
* Montegju Lavs — Baks Gordons
* Roberts Emets O'Konors — Džims Konlejs
* Džejs Ītons — Tomijs
* Līna Baskete — Dota
* Telma Toda — Filisa
* Eds Breidijs — Sets Makmilans
* Freds Varens — Deivs
* Elisa Džoisa — Benkroftas kundze
* Vils Valings — Vārdens
* Roberts Heinss — Gubernators
* Ernests Hiljards — Kreigs
* Emīls Čatards — mācītājs
* Romeins Fīldings — tiesnesis

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *The Noose* vietnē *silentera.com* (angliski)
# A Ship Comes In

| *A Ship Comes In* |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *A Ship Comes In* |
| Žanrs |
mēmā filma |
| Režisors |
Viljams Hauards |
| Scenārija autors | * Džuljens Džozepsons
* Džons Krafts
* Sonja Livjena
 |
| Galvenajās lomās | * Rūdolfs Šildkrauts
* Luīze Dresere
 |
| Operators |
Lusjēns Andriots |
| Montāža |
Barbara Hantere |
| Izplatītājs | *Pathé Exchange* |
| Izdošana | * 1928. gada 4. janvāris (ASV)
 |
| Ilgums |
70 minūtes |
| Valsts |  ASV |
| Valoda | * mēmā filma
* titri angļu valodā
 |
| **IMDb profils** |

A Ship Comes In (zināma arī ar nosaukumu His Country) ir 1928. gada ASV mēmā filma, kurā atainota ASV ieceļojošo imigrantu dzīve. Lomās Rūdolfs Šildkrauts, Luīze Dresere, Miltons Holmss, Linda Lendī un Fricis Felds. Filmas režisors ir Viljams Hauards.

Luīze Dresere tika izvirzīta 1. Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā".

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
# Vesterns

Vesternu uzņemšanas laukums Holivudā
**Vesterns** (no angļu: *western* — ‘rietumi’) ir mākslas žanrs literatūrā, kino, glezniecībā un tēlotājmākslā, kas attēlo notikumus Ziemeļamerikas Rietumos (Mežonīgajos rietumos) un bieži vien romantizē ASV Rietumu dzīvesveidu.

## Norises vieta un notikumi

Vesterna notikumi parasti norisinās 19. gadsimta otrajā pusē mežonīgajos rietumos, kā arī rietumu Kanādā un Meksikā, bet dažkārt vesterna žanrs piemērots izdomātiem notikumiem arī Argentīnā, Austrālijā un Brazīlijā. Vesternos attēlota baltādaino ieceļotāju sadursme ar zemju pirmiedzīvotājiem, rančo saimnieku cīņa par zemi un izdzīvošanu, šāvēju divkaujas, revolūcijas un nepakļaušanās vietējām varas pārstāvjiem.

## Galvenais varonis

Vesterna filmas „Lielā vilciena aplaupīšana” galvenais varonis
Vesterna filmās galvenais varonis bieži vien ir vientuļš klaidonis (parasti kovbojs) vai prasmīgs šāvējs (*gunslinger*), kurš parasti ģērbies kovboja cepurē, briežādas biksēs, zābakos ar piešiem un lakatā ap kaklu, nēsā ieročus (parasti vai nu revolveri vai šauteni) un pārvietojas ar zirgu.

## Daba un apkārtne

Vesternos bieži vien ataino vietējās dabas (bieži vien tuksneša) skarbumu. Darbība notiek atsevišķā fortā, rančo vai zemnieku saimniecībā; kādā mazā, pierobežas pilsētiņā ar krodziņu, veikaliņu, banku, stalli un cietumu. Atsevišķi no šīs skarbās vides tiek attēlots vietējais krogs, kurā skan mūzika (spēlē sen neskaņotas klavieres), ir meitenes (parasti prostitūtas), tiek spēlēts vai nu pokers, vai blekdžeks, dzerts alus un viskijs.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vesterns.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Ādama riba

| Ādama riba |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Adam's Rib* |
| Žanrs |
romantiska komēdija, drāma |
| Režisors |
Džordžs Kjūkors |
| Scenārija autors | * Rūta Gordona
* Gārsons Kanins
 |
| Galvenajās lomās | * Spensers Treisijs
* Ketrina Hepbērna
* Džūdija Holideja
 |
| Mūzika |
Miklošs Roža |
| Studija | *Metro-Goldwyn-Mayer* |
| Izdošana | * 1949. gada 18. novembris
 |
| Ilgums |
101 minūte |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
1,7 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
3,9 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"Ādama riba"** (angļu: *Adam's Rib*) ir 1949. gada ASV romantiska kinokomēdija, kuras režisors ir Džordžs Kjūkors, bet scenārija autori Rūta Gordona un Gārsons Kanins. Filmā galvenās lomas atveido Spensers Treisijs, Ketrina Hepbērna un Džūdija Holideja. Filmai mūziku sarakstījis Miklošs Roža, savukārt dziesmu *Farewell, Amanda* sarakstījis Kouls Porters.

Filma stāsta par precētu advokātu pāri, kuri prāvā katrs aizstāv pretējo pusi.

Filmas "Ādama riba" pirmizrāde notika 1949. gada 18. novembrī. Filma izdošanas brīdī saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un mūsdienās to uzskata par klasisku romantisko komēdiju. "Ādama riba" nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs". Amerikas Kinoinstitūts to iekļāva savā 100 visu laiku labāko komēdiju 22. vietā. 1992. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)