Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ginesa rekordu grāmata[labot | labot pirmkodu]

Ginesa rekordu grāmatas 2009. gada izdevuma vāka noformējums.
**Ginesa rekordu grāmata** (angļu: *Guinness World Records*) ir starptautiska datu bāze un ikgadēja grāmata, kurā regulāri apkopo datus par pasaules rekordiem un citiem ekstrēmiem notikumiem vai cilvēku sasniegumiem. Divas lielākās sadaļas ir cilvēku veiktie rekordi un dabas parādības. Pati grāmata arī ir uzstādījusi Ginesa pasaules rekordu kā visvairāk tiražētā grāmata pasaulē. Grāmatas pirmais 197 lapaspušu biezais izdevums tika laists klajā 1955. gada 27. augustā. Savukārt 2009. gada grāmata tika izdota 28 valodās — arī latviešu valodā.

## Televīzijas seriāli

Guinness World Records ir veidojuši vairākus televīzijas seriālus, dokumentējot pasaules rekordu pārspēšanas mēģinājumus, ieskaitot:

* "Guinness World Records UK"
* "Guinness World Records Primetime"
* "The Guinness Game"
* "Australia's Guinness World Records"
* "Guinness World Records: 50 Years, 50 Records"
* "Ultimate Guinness World Records"
* "Lo show dei record" (Itālijas versija)
* "Spain: El show de los récords" (Antena 3) un "Guinness World Records" (Telecinco)
* "Record Breakers" (BBC televīzija)
* "Guinness World Records Smashed" - Apvienotā Karaliste Sky1
* "Guinness World Records Portugal" - Portugāle Sic

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ginesa rekordu grāmata.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Ginesa Pasaules rekordi — muzeja mājas lapa
* Ginesa Pasaules rekordi Oficiālā grāmatas mājas lapa
# Lokuss

**Lokuss** (latīņu: *locus* - vieta) - fiksēta novietojuma vieta hromosomā, kas nosaka gēnu lokalizāciju. Lokusu secīgs uzskaitījums veido ģenētisko jeb hromosomu karti. Kādai bioloģiskai pazīmei atbilstošā lokusa atrašanu sauc par gēnu kartēšanu. DNS secības variantu dotajā lokusā sauc par alēli.

Diploīdās vai poliploīdās šūnas, kuras kādā lokusā nes vienādas alēles, sauc par homozigotām pēc šī lokusa, bet tās, kurām alēles ir dažādas - par heterozigotām.
# ASV Pārstāvju palāta

| ASV Pārstāvju palāta |
| --- |
|
119. ASV Kongress |
|  |
| Tips |
| Tips | ASV Kongresa apakšpalāta |
| Termiņa ierobežojumi |
Nav |
| Jaunās sesijas sākums |
2025. gada 3. janvārī |
| Līderi |
| Priekšsēdētājs |
Maiks Džonsons, (R) kopš 2023. gada 7. janvāra |
| Koalīcijas līderis |
Stīvs Skalīss, (R) kopš 2023. gada 7. janvāra |
| Opozīcijas līderis |
Hakīms Džefrijs, (D) kopš 2023. gada 7. janvāra |
| Koalīcijas Pātaga |
Toms Emmers, (R) kopš 2023. gada 7. janvāra |
| Opozīcijas Pātaga |
Ketrīna Klārka, (D) kopš 2023. gada 7. janvāra |
| Struktūra |
| Locekļi |
435 ar balsstiesībām 6 bez balsstiesībām Vairākumam nepieciešamas 218 balsis |
|  |
| Politiskās grupas |      Republikāņi (218)      Demokrāti (215)      *Vakants* (2) |
| Vēlēšanas |
| Pēdējās vēlēšanas |
2025. gada 5. novembris |
| Nākamās vēlēšanas |
2026. gada 3. novembris |
| Sēžu zāle |
|  |
|  ASV Kapitolijs, Vašingtona, ASV |
| Tīmekļa vietne |
| www.house.gov |

**Amerikas Savienoto Valstu Pārstāvju palāta** (angļu: *United States House of Representatives*) ir Amerikas Savienoto Valstu divpalātu parlamenta — ASV Kongresa — apakšpalāta. Kopā Pārstāvju palātā ir 435 locekļi.
ASV Pārstāvju palātas vēlēšanas notiek reizi divos gados novembrī ASV prezidenta vēlēšanu un Vidustermiņa vēlēšanu laikā.

## Struktūra

ASV pastāvošās divpartiju sistēmas dēļ Pārstāvju palātas locekļi pārstāv vai nu ASV Demokrātisko partiju vai arī ASV Republikānisko partiju.
Pārstāvju palātas amati ir proporcionāli iedalīti starp štatiem, vadoties pēc iedzīvotāju skaita katros desmit gados, taču katru štatu pārstāv vismaz viens loceklis. Kalifornijai, vislielākajam štatam pēc iedzīvotāju skaita, pašlaik ir 53 pārstāvji.

Pārstāvju palātas uzbūve un tā pilnvaras ir aprakstītas ASV Konstitūcijas pirmajā pantā. Tā vadītājs ir Pārstāvju palātas priekšsēdētājs, kurš savukārt parasti ir vairākuma partijas līderis. Pārstāvju palāta un Senāts, kas kopā veido ASV Kongresu, atrodas Amerikas Savienoto Valstu galvaspilsētā Vašingtonā, kur darbojas Kapitolija ēkā. Pārstāvju palāta atrodas ēkas dienvidu spārnā, bet Senāts — ziemeļu spārnā.

Pirms ASV Konstitūcijas pieņemšanas pastāvēja divi pretēji uzskati par to, kā būtu jāorganizē likumdošanas vara (parlaments). Viena daļa aizstāvēja viedokli, ka visiem štatiem ir jābūt vienādām tiesībām un tāpēc no katra štata jābūt vienādam pārstāvju daudzumam. Pretējais uzskats bija, ka štatiem ar lielāku populācija, teritoriju, ekonomisko potenciālu ir jābūt lielākam pārstāvju skaitam. Rezultātā ASV Kongresa abas palātas reprezentēja kompromisu starp šiem uzskatiem. ASV Senātā no katra štata tika ievēlēti divi deputāti, bet Pārstāvju palātā kongresmeņu skaits ir proporcionāls iedzīvotāju skaitam noteiktos štatos.

## Funkcijas

ASV Pārstāvju palāta kopā ar ASV Senātu realizē likumdošanu. Lai arī abas ASV kongresa palātas ir līdztiesīgas likumdošanā, tomēr abu kompetence un funkcijas atšķiras.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ASV Pārstāvju palāta.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* ASV Pārstāvju palātas mājaslapa (angliski)
# Variety[labot | labot pirmkodu]

*Variety*| Veids |
šovbiznesa ziņas |
| Redaktors |
Klaudija Ilere Endrū Valenšteins |
| Valoda |
angļu |
| Uzņēmums | *Penske Media Corporation* |
| Izdevniecības valsts |  Losandželosa, Kalifornija, ASV |
| Pirmais izdevums |
1905. gada 6. decembrī |
| Regularitāte |
iknedēļas |
| Tīmekļa vietne |
variety.com |

Variety ir ASV iknedēļas šovbiznesa žurnāls. Kopš 1905. gada tiek izdots Ņujorkā un kopš 1933. gada — Losandželosā. Žurnāla tīmekļa vietne *Variety.com* katru dienu tiek atjaunota un papildināta ar svaigākajām šovbiznesa ziņām, arhīvā ir atrodamas ziņas no katra preses izdevuma līdz pat 1905. gadam.

## Izdevumi

* Variety (kopš 1905. gada) ir iknedēļas izdevums ar plašiem kinofilmu, televīzijas, teātra, mūzikas un tehnoloģiju rakstiem.
* Daily Variety (no 1933. līdz 2013. gadam) bija Losandželosas preses ikdienas izdevums par Holivudu un Brodvejas teātri.
* Daily Variety Gotham (kopš 1998. gada) ir Ņujorkas preses izdevums, kurā tiek uzsvars likts uz ASV austrumkrasta šovbiznesa ziņām.
* Variety.com (kopš 1998. gada) ir drukātā *Variety* izdevuma interneta versija. Līdz 2013. gadam tā bija maksas tīmekļa vietne. Mūsdienās visi vietnes materiāli ir pieejami par velti.
* Variety On-The-GoVariety* ir mobilā lietotne *iPad*, *iPhone*, *Android*, *Blackberry* un *Windows phone* platformām.
* @Variety ir pieejams dažādās tiešsaistes sociālo mediju platformās un kanālos, tajā skaitā *Facebook*, *Twitter*, *Instagram*, *Tumblr* un *YouTube*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
* *Variety* izdevumu arhīvs (1905—1949)
# Hārdkors (rokmūzikas žanrs)

**Smagais pankroks** jeb **hārdkors** (no angļu: *hardcore punk*) ir pankroka žanrs, kas radies Ziemeļamerikā 1970. gadu beigās. Atšķirībā no parastā pankroka tas ir daudz ātrāks un smagāks. Smagajam pankrokam pirmsākumos tam bija raksturīgs vokālais pavadījums, kas pielāgojas ātrajam bungu ritmam, tomēr mūsdienu smagajā pankrokā tā vairs nav noteikta šī žanra raksturiezīme.

## Apakšžanri

* Kristīgais hārdkors
* *D-beat*
* Emo
* Melodiskais hārdkors
* *Nardcore*
* *Powerviolence*
* *Skate punk*
* *Thrashcore*
* Trokšņu roks
* *Youth crew*

## Literatūra

* *Going Underground: American Punk 1979—1992* (George Hurchalla, Zuo Press, 2005)
# Čārlijs Padoks

**Čārlijs PadoksCharley Paddock*|  |
| Personas dati |
| Dzimis |
1900. gada 11. augustā  Geinsvila, Teksasa, ASV |
| Miris |
1943. gada 21. jūlijā (42 gadu vecumā)  Sitka, Aļaska, ASV |
| Pārstāvētā valsts |  ASV |
| Augums | 172 cm |
| Svars | 75 kg |
| Profesionālā informācija |
| Sporta veids |
vieglatlētika |
| Disciplīna |
100 m, 200 m |
|

Medaļas

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Olimpiskās spēles** | 2 | 2 | 0 |
| **Pasaules studentu spēles** | 2 | 0 | 0 |

 |

 |

**Čārlzs "Čārlijs" Viljams Padoks** (angļu: *Charles "Charley" William Paddock*; dzimis 1900. gada 11. augustā, miris 1943. gada 21. jūlijā) bija amerikāņu vieglatlēts, startējis 100 m un 200 m sprinta distancēs.

Piedalījies trijās Olimpiskajās spēlēs (1920, 1924, 1928). 1920. gadā Antverpenē izcīnījis zeltu 100 m individuālajā distancē un 4x100 m stafetē ASV komandas sastāvā, kā arī sudrabu 200 m distancē. 1924. gadā Parīzē atkārtoja panākumu 200 m distancē, 100 m ierindojās 5. vietā. 1928. gadā neguva lielus panākumus, startējot vienīgi 200 m distancē.

Podokam ir piederējis pasaules rekords 100 m distancē.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Čārlijs Padoks.

* *Olympedia* profils (angliski)
* *World Athletics* profils (angliski)
* *Trach and Field* vieglatlēta profils (angliski)

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Henrijs Fonda

| **Henrijs FondaHenry Fonda* |
| --- |
|  |
| Dzimis |
1905. gada 16. maijā  Grenailenda, Nebraska, ASV |
| Miris |
1982. gada 12. augustā (77 gadu vecumā)  Losandželosa, Kalifornija, ASV |
| Nodarbošanās |
aktieris |
| Darbības gadi |
1935—1982 |

**Henrijs Džeins Fonda** (angļu: *Henry Jaynes Fonda*; dzimis 1905. gada 16. maijā, miris 1982. gada 12. augustā) bija amerikāņu aktieris.

Henrijs Fonda kā kinoaktieris debitēja 1934. gadā filmā *The Farmer Takes a Wife*. Holivudā debitēja 1935. gadā un par lomu 1940. gada filmā "Dusmu augļi" saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju. Henrija Fonda sešas desmitgades ilgajā karjerā filmējās tādās filmās kā *The Ox-Bow Incident*, *Mister Roberts,* "Divpadsmit saniknotu vīru" un "Reiz rietumos". 1981. gadā saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris par lomu filmā "Pie Zelta ezera" (*On Golden Pond*)

Henrijs Fonda ir no slavenās Fondu ģimenes. Viņa meita ir Džeina Fonda, dēls Pīters Fonda, mazmeita Bridžita Fonda, mazdēls Trojs Geritijs. 1999. gadā viņš iekļuva Amerikas Kinoinstitūta saraksta "Visu laiku izcilākā vīriešu kārtas zvaigzne" sestajā vietā.

## Pazīstamākās filmas

* "Tu dzīvo tikai vienreiz" (*You Only Live Once*, 1937, režisors Frics Langs)
* "Džezebele" (*Jezebel*, 1938, režisors Viljams Vailers)
* *Young Mr. Lincoln* (1939, režisors Džons Fords)
* "Dusmu augļi" (*The Grapes of Wrath*, 1940, režisors Džons Fords)
* *The Lady Eve* (1941, režisors Prestons Stērdžiss)
* *The Ox-Bow Incident* (1943, režisors Viljams Velmans)
* *My Darling Clementine* (1946, režisors Džons Fords)
* *Fort Apache* (1948, režisors Džons Fords)
* "Nepareizais vīrs" (*The Wrong Man*, 1956, režisors Alfreds Hičkoks)
* "Karš un miers" (*War and Peace*, 1956, režisors Kings Vidors)
* "Divpadsmit saniknotu vīru" (*12 Angry Men*, 1957, režisors Sidnijs Lūmets)
* "Visgarākā diena" (*The Longest Day*, 1962, režisori Kens Anakins, Endrū Martons un Bernhards Vikijs)
* "Kā tika iekaroti Rietumi" (*How the West Was Won*, 1962, režisori Henrijs Hetavejs, Džons Fords un Džordžs Māršals)
* *Fail Safe* (1964, režisors Sidnijs Lūmets)
* "Reiz rietumos" (*Once Upon a Time in the West*, 1968, režisors Serdžo Leone)
* "Pie Zelta ezera" (*On Golden Pond*, 1981, režisors Marks Ridels)

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Henrijs Fonda.

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
# Džeraldīna Peidža[labot | labot pirmkodu]

| **Džeraldīna PeidžaGeraldine Page* |
| --- |
| Džeraldīna Peidža 1956. gadā |
| Dzimusi |
1924. gada 22. novembrī  Kirksvilla, Misūri, ASV |
| Mirusi |
1987. gada 13. jūnijā (62 gadu vecumā)  Ņujorka, ASV |
| Nodarbošanās |
aktrise |
| Darbības gadi | * 1945–1987 (teātris)
* 1952–1987 (kino un TV)
 |
| Dzīvesbiedrs | * Aleksandrs Šnaiders (1954—1957)
* Rips Torns (1963)
 |
| Bērni |
3, tostarp Andželika Peidža |

**Džeraldīna Peidža** (angļu: *Geraldine Page*, dzimusi 1924. gada 22. novembrī, mirusi 1987. gada 13. jūnijā) bija amerikāņu aktrise. Popularitāti ieguvusi ar lomām Brodvejā, kam sekoja nozīmīgas lomas Holivudas filmās un televīzijā, par ko saņēmusi Amerikas Kinoakadēmijas balvu (astoņas reizes nominēta), divas *Primetime Emmy* balvas, divas Zelta globusa balvas, vienu BAFTA kino balvu un četras nominācijas *Tony* balvai.

Dzimusi Kirksvillā Misūri, Peidža studēja Čikāgas Mākslas institūtā, kā arī Ņujorkā pie Utas Hāgenas un Lī Strasberga, pēc kā viņa piedalījās savā pirmajā vesternā *Hondo* (1953), par ko tika izvirzīta savai pirmajai Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Par sadarbību ar Hāgenu viņa iekļuva Holivudas melnajā sarakstā un nepiedalījās filmās astoņus gadus. Peidža turpināja filmēties televīzijā un piedalīties teātru iestudējumos, par ko saņēma savu pirmo nomināciju *Tony* balvai par lomu izrādē "Jaunības putns ar saldo balsi" (*Sweet Bird of Youth*, 1959–60), šo pašu lomu viņa atveidoja arī 1961. gada kino adaptācijā par ko saņēma Zelta globusa balvu.

Viņa tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvām par lomām filmās *You're a Big Boy Now* (1966) un *Pete 'n' Tillie* (1972), kam sekoja nominācija *Tony* balvai par lomu izrādē *Absurd Person Singular* (1974–75). Peidža ir piedalījusies trilleros *What Ever Happened to Aunt Alice?* (1969) kopā ar Rutu Gordoni, un *The Beguiled* (1971) kopā ar Klintu Īstvudu. 1977. gadā viņa ierunāja Madāmas Medūzas balsi *The Walt Disney Company* filmā "Glābējpeles", kam sekoja loma Vudija Allena filmā *Interiors* (1978), par ko viņa saņēma BAFTA kino balvu nominācijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā".

Pēc tā kad 1979. gadā Peidža tika iekļauta Amerikas teātra slavas zālē, viņa atgriezās Brodvejā ar galveno lomu izrādē *Agnes of God* (1982), par ko saņēma trešo *Tony* balvas nomināciju. Tāpat Peidža tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvām par lomām filmās *The Pope of Greenwich Village* (1984) un *The Trip to Bountiful* (1985), par pēdējo viņa saņēma balvu nominācijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". Peidža nomira 1987. gadā Ņujorkā, laikā kad Brodvejas repertuārā bija izrāde ar viņas piedalīšanos *Blithe Spirit*, par ko viņa saņēma ceturto *Tony* balvas nomināciju.

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
# Deniss Hopers

| **Deniss HopersDennis Hopper* |
| --- |
| Deniss Hopers 2008. gadā |
| Dzimis |
1936. gada 17. maijā  Dodžsitija, Kanzasa, ASV |
| Miris |
2010. gada 29. maijā (74 gadu vecumā)  Venaisa, Kalifornija, ASV |
| Nodarbošanās |
aktieris, režisors, mākslinieks |
| Darbības gadi |
1954—2010 |

**Deniss Lī Hopers** (angļu: *Dennis Lee Hopper*; dzimis 1936. gada 17. maijā, miris 2010. gada 29. maijā) bija amerikāņu aktieris, režisors, fotogrāfs un mākslinieks.

Aktiera karjeru sācis 1954. gadā, nākamajos divos gados piedalījās divās filmās kopā ar Džeimsu Dīnu: "Dumpinieks bez iemesla" (1955) un *Giant* (1956). Nākamajos desmit gados bieži piedalījās dažādos TV seriālos viesa lomā, 1960. gadu beigās sāka spēlēt otrā plāna lomas filmās.

Režisora karjeru uzsāka ar filmu "Bezrūpīgais braucējs" (1969), kurā Hopers bija arī viens no scenārija autoriem un aktieris. Par šo filmu saņēma balvu Kannu kinofestivālā (nominācijā "Labākais pirmais darbs"), kā arī tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā viens no scenārija autoriem.

1979. gadā piedalījās filmā "Mūsdienu apokalipse". Pēc tam filmējies tādās filmās kā "Izaicinājums" (*Rumble Fish*, 1983) un *The Osterman Weekend* (1983), guva kritiķu atzinību par darbu filmās "Zilais samts" un *Hoosiers*, par lomu *Hoosiers* tika nominēts arī Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais otrā plāna aktieris. Tāpat filmējies tādās filmās kā "Amerikāņu draugs" (1977), "Īstā mīlestība" (1993), "Ātrums" (1994), "Pārpratums Redrokvestā" (1993), *Super Mario Bros.* (1993), *Space Truckers* (1996). 2002. gadā piedalījies piecās no TV seriāla "24" sērijām.

2010. gada martā Hoperam tika piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā. Nodarbojies arī ar fotografēšanu.

Miris 2010. gada 29. maijā no prostatas vēža.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Deniss Hopers.

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
# Ihtioloģija[labot | labot pirmkodu]

Dažādas saldūdens zivis. Paskaidrojumi somu valodā
**Ihtioloģija** (grieķu: *ἰχθυς*, *ichthys* — ‘zivis’; *λόγος*, *logos* — ‘mācība’) ir zooloģijas nozare, kurā tiek pētītas zivis — to uzbūve, uzvedība, attīstība, evolūcija, sistemātika un citas lietas saistībā ar tām. Ihtioloģija ir cieši saistīta ar tādām zinātnes nozarēm kā hidrobioloģiju, jūras bioloģiju, limnoloģiju, hidroloģiju un citām zinātnēm, kas saistītas ar ūdeni.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ihtioloģija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Lielās Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Fox Film

| *Fox Film Corporation* |
| --- |
| Pēdējais uzņēmuma logotips, lietots no 1931. līdz 1935. gadam |
| Darbības joma |
kino industrija |
| Darbības beigšanas iemesls |
Apvienots ar *Twentieth Century Pictures* |
| Priekštecis | *Greater New York Film Rental Company* *Box Office Attraction Company* |
| Pēctecis | *20th Century Studios* |
| Dibināts |
1914. gada 8. februārī, Fortlī, Ņūdžersija, ASV |
| Dibinātājs |
Viljams Fokss |
| Beidza pastāvēt |
1935. gada 31. maijā |
| Meitas uzņēmumi | *Fox-Case Corporation* *Fox Movietone Corporation* *Sunshine Comedy* |

Fox Film Corporation, zināms arī kā Fox Studios, bija ASV uzņēmums, kas veidoja kinofilmas un kuru 1914. gadā izveidoja Viljams Fokss. Tā bija korporatīvā pēctece Foksa agrākajām kompānijām *Greater New York Film Rental Company* un *Box Office Attraction Company*, kas dibināta 1913. gadā.

Uzņēmuma pirmās filmu studijas tika izveidotas Fortlī, Ņūdžersijā, bet 1917. gadā Viljams Fokss nosūtīja Solu Vurcelu (*Sol M. Wurtzel*) uz Holivudu Kalifornijā, lai pārraudzītu studijas jaunās rietumkrasta ražotnes, kur klimats bija viesmīlīgāks filmu veidošanai. 1926. gada 23. jūlijā *Fox Studios* iegādājās *Movietone* skaņas sistēmas patentus skaņas ierakstīšanai kinofilmā.

Pēc 1929. gada Volstrītas sabrukuma, Viljams Fokss zaudēja kontroli pār uzņēmumu 1930. gadā piespiedu pārņemšanas (*hostile takeover*) laikā. Jaunā uzņēmuma prezidenta Sidnija Kenta vadībā, jaunie īpašnieki apvienoja uzņēmumu ar *Twentieth Century Pictures*, lai 1935. gadā izveidotu *Twentieth Century-Fox Film Corporation*.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Fox Film.
# Kolumbijas Universitāte[labot | labot pirmkodu]

| Columbia University in the City of New York |
| --- |
|  |
|  Moto | *In lumine Tuo videbimus lumen* |
|  Valsts |  ASV |
|  Dibināta |  1754. gads |
|  Atrašanās vieta |  Manhatana, Ņujorka |
|  Tips
 |  privāta (*private*) |
|  Finanšu dotācijas
 |  7,4 miljardi US$ |
|  Studenti
 |  24 820 |
|  Asociācijas
 |  AAU |
|  THES - QS rangs (ASV)
 |  10 (2008) |
|  Akadēmiskais rangs (Ķīna)
 |  7 (2008) |
|  Mājaslapa
 |   |

Kolumbijas Universitātes Batlera bibliotēkas ēka ziemā
**Kolumbijas Universitāte Ņujorkas pilsētā** (angļu: *Columbia University in the City of New York*), biežāk pazīstama kā **Kolumbijas Universitāte** (angļu: *Columbia University*) ir privāta universitāte ASV, Ņujorkā.

Tā ar Apvienotās Karalistes karaļa Džordža II rīkojumu dibināta 1754. gadā kā **Karaļa koledža** (angļu: *King's College*). Tā ir viena no divām universitātēm, kuras dibinātas ar karaļa pavēli, un bija piektā vecākā koledža ASV.

Oficiāli universitātē pasnieguši vai studējuši 77 Nobela prēmijas laureāti. Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 9. vietu (2016).

Kolumbijas Universitāte ir pirmā ASV, kas ieviesa antropoloģiju, politoloģiju un vēsturisko restaurāciju kā akadēmiskas disciplīnas. Tā bija pirmā ASV augstskola, kas piešķīra medicīnas doktora grādu. Kolumbijas Universitāte ir FM radio un mūsdienu ģenētikas dzimšanas vieta. Universitātē tika attīstīta Manhatanas projekta agrīnā stadija, un šeit pirmoreiz ASV tika saskaldīts urāna atoms.

Mākslā un kultūrā Kolumbijas Universitāte ir bītu kustības, Hārlemas renesanses un postkoloniālisma rašanās vieta. Kolumbijas Universitāte ir Pulicera balvas piešķiršanas vieta.

## Pazīstami Kolumbijas Universitātē studējušie cilvēki

* antropoloģija un filozofija — Mārgarita Mīda, Edvards Sapīrs, Elmans Sērviss
* bioloģija — Stīvens Džejs Gūlds
* uzņēmējdarbība — Vorens Bafets
* datorzinātne — Džons Bekuss
* ekonomika — Kenets Erovs, Miltons Frīdmans, Saimons Kuznecs, Uldis Mārtiņš Klauss
* filozofija — Džons Djūijs, Roberts Noziks
* fizika — Leons Kūpers, Leons Ledermans, Roberts Milikens, Arno Penziass, Izidors Rabi, Džeimss Reinvoters, Džulians Švingers
* kino — Džims Džārmušs, Džeimss Kegnijs, Entonijs Pērkinss
* ķīmija — Konrāds Blohs, Roberts Grabss, Ērvings Lengmīrs
* valodniecība — Moriss Halle
* literatūra — Aizeks Azimovs, Alens Ginsbergs, Džozefs Hellers, Lengstons Hjūzs, Džeks Keruaks, Ursula Le Gvina, Pols Osters, Aptons Sinklērs, Rodžers Zelaznijs
* politika — Džuljāno Amato, Hanss Blikss, Uldis-Ivars Grava, Alans Grīnspens, Aleksandrs Hamiltons, Tomass Hendriks Ilvess, Baraks Obama, Medlina Olbraita, Franklins Rūzvelts, Teodors Rūzvelts, Mihails Saakašvili

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kolumbijas Universitāte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)