Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Viljams Sjūards[labot | labot pirmkodu]

| **Viljams SjūardsWilliam H. Seward* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
24. ASV valsts sekretārs |
|  |
| **Amatā** 1861. gada 5. marts — 1869. gada 4. marts |
|  |
|
12. Ņujorkas štata gubernators |
|  |
| **Amatā** 1839. gada 1. janvāris — 1842. gada 31. decembris |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1801. gada 16. maijā  Florida, Ņujorka, ASV |
| Miršanas dati |
1872. gada 10. oktobrī (71 gada vecumā)  Oburna, Ņujorka, ASV |
| Tautība |
Amerikānis |
| Paraksts |  |

**Viljams Henrijs Sjūards** (angļu: *William Henry Seward*; dzimis 1801. gada 16. maijā, miris 1872. gada 10. oktobrī) bija amerikāņu politiķis, ASV valsts sekretārs no 1861. līdz 1869. gadam, ASV senators un Ņujorkas štata gubernators. Bija pret verdzību pirms Amerikas pilsoņu kara, aktīvi darbojās Republikāniskās partijas izveides sākumposmā.

Tika ievēlēts Ņujorkas štata Senātā, 1838. gadā kļuva par štata gubernatoru. Laikā, kad pildīja gubernatora amata pienākumus, parakstīja vairākus likumus melnādaino iedzīvotāju tiesību un iespēju palielināšanai, kā arī garantējot vergiem, kas aizbēguši, zvērināto tiesas.

1849. gadā ievēlēts ASV Senātā. No dienvidu štatiem izpelnījās naidīgu attieksmi Sjūarda stingrās nostājas verdzības jautājumos dēļ. 1855. gadā pārvēlēts, drīz pēc tam pievienojās Republikāniskajai partijai, kļūdams par vienu no tās līderiem. Tika uzskatīts par galveno partijas kandidātu ASV prezidenta vēlēšanām, tomēr dažādu iemeslu dēļ šajā cīņā zaudēja. Partijas kandidāts Abrahams Linkolns vēlēšanās uzvarēja un iecēla Sjūardu ASV valsts sekretāra amatā.

Centās nepieļaut dienvidu štatu atšķelšanos. Kad tas neizdevās, pievērsās Savienībai. Viņa nostāja pret citu valstu iejaukšanos pilsoņu karā palīdzēja neiesaistīt karā Lielbritāniju un Franciju un tādējādi aizkavēja iespējamo Amerikas Valstu Konfederācijas neatkarības iegūšanu. Dienā, kad Džons Vilkss Būts nogalināja Linkolnu, Sjūardu nopietni ievainoja Lūiss Pauels. ASV valsts sekretāra amatu saglabājis arī nākamā prezidenta Endrū Džonsona prezidentūras laikā. Bija valsts sekretārs arī 1867. gadā, kad tika iegādāta Aļaska.

Sjūarda vārdā nosaukta Sjūarda pussala Aļaskas ziemeļrietumos par godu viņa ieguldījumam Aļaskas Pirkuma līguma noslēgšanā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Viljams Sjūards.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Monro doktrīna

ASV prezidents Džeimss Monro.
ASV Valsts sekretārs Džons Kvinsijs Adamss.
**Monro doktrīna** (angļu: *Monroe Doctrine*) bija ASV ārpolitikas princips attiecībā uz Latīņamerikas valstīm. Tas bija viens no ASV ārpolitikas stūrakmeņiem 19. gadsimtā, kuru ASV 5. prezidents Džeimss Monro deklarēja savā gadskārtējā uzrunā Kongresam (*State of the Union Address*) 1823. gada 2. decembrī, par teksta autoru uzskata Džonu Kvinsiju Adamsu.

Nosaukumu "Monro doktrīna" sāka lietot tikai 1850. gadā.
Baraka Obamas prezidentūras laikā 2013. gada novembrī ASV valsts sekretārs Džons Kerijs paziņoja, ka Monro doktrīna ir bijusi kļūda un turpmāk Savienotās Valstis atsakās no valdnieka jeb patrona pilnvarām, apņemoties veidot partnerattiecības ar Dienvidamerikas valstīm kā ar līdzvērtīgiem partneriem.

## Iemesli

* 1821. gadā Krievijas impērija piešķīra Krievijas-Amerikas kompānijai monopolu tirdzniecībai visā Ziemeļamerikā uz ziemeļiem no 51. paralēles.
* 1821. gadā Grieķija lūdza Eiropas lielvarām un Amerikas Savienotajām Valstīm oficiāli atzīt tās neatkarību no Osmaņu impērijas.
* 1823. gadā Apvienotā Karaliste piedāvāja Amerikas Savienotajām Valstīm aliansi atbalstošai nostājai par Dienvidamerikas republiku neatkarību.

## Saturs

Doktrīnas principos bija noteikts, ka ASV neiejauksies Eiropas valstu savstarpējās attiecībās (tai skaitā karos), bet jebkuras Eiropas valsts mēģinājums veidot ietekmes sfēru Dienvidamerikā vai Ziemeļamerikā tiks uzskatīts par agresijas aktu pret ASV.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Monro doktrīna.
* *Encyclopædia Britannica* ieraksts (angliski)
* Monroe Doctrine, 1823 (angliski)
* 2. decembris. Džeimsa Monro doktrīna Arhivēts 2016. gada 4. martā, *Wayback Machine* vietnē.
# Bobs Douls[labot | labot pirmkodu]

| **Roberts Džozefs DoulsRobert Joseph Dole* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Kanzasas senators |
|  |
| **Amatā** 1969. gada 3. janvāris — 1996. gada 11. jūnijs |
| Priekštecis |
Frenks Karlsons |
| Pēctecis |
Šeila Frāma |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1923. gada 22. jūlijā  Rasela, Kanzasa, ASV |
| Miršanas dati |
2021. gada 5. decembrī (98 gadu vecumā)  Vašingtona, Amerikas Savienotās Valstis |
| Tautība |
amerikānis |
| Politiskā partija |
Republikāniskā partija |
| Paraksts |  |

**Roberts Džosefs Douls** (angļu: *Robert Joseph Dole*; dzimis 1923. gada 22. jūlijā, miris 2021. gada 5. decembrī) bija amerikāņu politiķis, bijušais ASV senators, pārstāvēja Republikāņu partiju. 1996. gadā viņš bija republikāņu kandidāts ASV prezidenta amatam, bet 1976. gadā republikāņu partijas kandidāts ASV viceprezidenta amatam, kurās kandidēja kopā ar toreizējo ASV prezidentu Džeraldu Fordu. Viņš abās vēlēšanās zaudēja.

Bobs Douls piedzima Raselā, Kanzasas štatā. 1942. gadā Bobs Douls nolēma iestāties armijā. Otrā pasaules kara laikā viņš tika nopietni ievainots. 1960. gadā viņš tika ievēlēts ASV pārstāvju palātā, bet 1968. gadā ASV Senātā. Douls bija pazīstams ar labām debatētāja spējām. 1997. gada janvārī tobrīdējais ASV Prezidents Bills Klintons Doulam piešķīra Prezidenta brīvības medaļu. 2021. gada 18. februārī Douls paziņoja, ka ir diagnosticēts ar ceturtās stadijas plaušu vēzi. 2021. gada 5. decembrī nomira pēc gandrīz 10 mēnešu cīņas ar plaušu vēzi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bobs Douls.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Alberts Maikelsons[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Alberts Maikelsons *Albert Michelson* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1852. gada 19. decembrī Štrelno, Prūsija, tagad Stšelno, Polija |
| Miris | 1931. gada 9. jūnijā (78 gadi) Pasadīna, Kalifornija, ASV |
| Pilsonība | ASV |
| Tautība | ebrejs |
| Paraksts |  |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | fizika |
| Darba vietas | Čikāgas Universitāte, Klārka Universitāte, Keisa Vesternrezervas universitāte |
| Alma mater | Berlīnes Universitāte, ASV Kara flotes akadēmija |
| Pasniedzēji | Hermanis fon Helmholcs |
| Studenti | Roberts Milikens |
| Sasniegumi, atklājumi | gaismas ātrums, Maikelsona interferometrs, Maikelsona-Morleja eksperiments |
| Apbalvojumi | 1907. gada Nobela prēmija fizikā |

 |

**Alberts Abrahams Maikelsons** (*Albert Abraham Michelson*, 1852. gada 19. decembris — 1931. gada 9. jūnijs) bija Prūsijā (mūsdienu Polijā) dzimis ebreju izcelsmes ASV fiziķis. Pazīstams ar gaismas ātruma mērījumiem un Maikelsona-Morleja eksperimentu, par ko 1907. gadā saņēma Nobela prēmiju fizikā. Maikelsons bija pirmais amerikānis, kurš saņēma Nobela prēmiju kādā no zinātnēm (1906. gadā Teodors Rūzvelts saņēma Nobela miera prēmiju).

Dzimis ebreju tirgotāju ģimenē Prūsijas mazpilsētā, tomēr, kad Albertam bija tikai divi gadi, ģimene pārcēlās uz ASV. Maikelsons uzauga nelielās kalnraču pilsētiņās Kalifornijā un Nevadā. 1869. gadā prezidents Uliss Grānts ieskaitīja Maikelsonu ASV Kara flotes akadēmija mičmaņu kursā, kuru viņš beidza 1873. gadā, parādot īpašas spējas optikā, siltuma teorijā un klimatoloģijā. Pavadot divus gadus kuģojot, 1875. gadā Maiklesons atgriezās akadēmijā un līdz 1879. gadam šeit pasniedza fiziku un ķīmiju. No 1880. līdz 1882. gadam mācījās Berlīnē un Parīzē.

Jau 1877. gadā mēģināja veikt pirmo gaismas ātruma eksperimentu. 1881. gadā demobilizējās no flotes un kļuva par fizikas profesoru Keisa Vesternrezervas universitātē (toreiz Lietišķo zinātņu skola), Klīvlendā, kur 1887. gadā kopā ar Edvardu Morleju veica Maikelsona-Morleja eksperimentu, kas it kā pierādīja ētera neesamību. 1889. gadā kļuva par profesoru Klārka Universitātē Vusterā, Masačūsetsā, bet 1892. gadā — Čikāgas Universitātē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Alberts Maikelsons.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Astronomu biogrāfiskās enciklopēdijas raksts (angliski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Alberta Maikelsona biogrāfija Nobela prēmijas oficiālajā mājaslapā (angliski)

| Apbalvojumi |
| --- |
| Priekštecis:  **Dž. Dž. Tomsons**  |  **Nobela prēmija fizikā**  1907. | Pēctecis:  **Gabriels Lipmans**  |
# Sviesta ķirbis

| Sviesta ķirbis *Cucurbita moschata L.* |
| --- |
| Sviesta ķirbis (*Cucurbita moschata*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Ķirbju rinda (*Cucurbitales*) |
| Dzimta | Ķirbju dzimta (*Cucurbitaceae*) |
| Ģints | Ķirbji (*Cucurbita*) |
| Suga | Parastais ķirbis (*Cucurbita pepo*) |
| Pasuga | Sviesta ķirbis (*Cucurbita moschata*) |
|  |
|  **Sviesta ķirbis Vikikrātuvē** |

**Sviesta ķirbis** (*Cucurbita moschata*) ir viens no ziemas kabačiem. Tam ir salda, riekstam līdzīga garša kā ķirbim. Tam ir dzeltena miza un oranžs mīkstums.

Sviesta ķirbis, pārgriezti augļi
## Lietošana

Sviesta ķirbis ir dārzenis, ko var grilēt, grauzdēt, veidot biezzupas vai sarīvēt un izmantot sautējumos, maizē un mafinos.

Sviesta ķirbja sēklas
## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sviesta ķirbis.
* Krāsnī cepti sviesta ķirbīši
* Ķirbji
# Bilija Holideja

| Bilija Holideja *Billie Holiday* |
| --- |
| Bilija Holideja apmēram 1947. gadā |
| Galvenā informācija |
| Dzimusi |
1915. gada 7. aprīlī  Filadelfija, Pensilvānija, ASV |
| Mirusi |
1959. gada 17. jūlijā (44 gadu vecumā)  Ņujorka, ASV |
| Nodarbošanās |
Dziedātāja, dziesmu autore, aktrise |
| Instrumenti |
Vokāls |
| Darbības gadi |
1933—1959 |
| Tīmekļa vietne | www.cmgww.com/music/holiday/ |

**Bilija Holideja** (angļu: *Billie Holiday*; dzimusi **Eleanora Fegana** (*Eleanora Fagan*) 1915. gada 7. aprīlī, mirusi 1959. gada 17. jūlijā) bija amerikāņu džeza dziedātāja un dziesmu autore.

Dziedātājas karjeras laikā izdevusi 12 studijas albumus. Sarakstījusi vairākas dziesmas, kas tagad ir uzskatāmas par džeza standartu, no kurām ievērojamākās ir *God Bless the Child*, *Don't Explain*, *Fine and Mellow* un *Lady Sings the Blues*. Tāpat kļuvusi slavena, izpildot šādas dziesmas: *Easy Living*, *Good Morning Heartache* un *Strange Fruit*. 2000. gadā tikusi uzņemta Rokenrola slavas zālē.

## Diskogrāfija

Studijas albumi
* *Billie Holiday Sings* (1952)
* *An Evening with Billie Holiday* (1952)
* *Billie Holiday* (1954)
* *Stay with Me* (1955)
* *Music for Torching* (1955)
* *Velvet Mood* (1956)
* *Lady Sings the Blues* (1956)
* *Body and Soul* (1957)
* *Songs for Distingué Lovers* (1957)
* *All or Nothing at All* (1958)
* *Lady in Satin* (1958)
* *Last Recordings* (1959)

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bilija Holideja.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* *IMDb* profils (angliski)
# Viljams Holdens[labot | labot pirmkodu]

| **Viljams HoldensWilliam Holden* |
| --- |
|  |
| Dzimis |
1918. gada 17. aprīlī  O'Falona, Ilinoisa, ASV |
| Miris |
1981. gada 12. novembrī (63 gadu vecumā)  Santamonika, Kalifornija, ASV |
| Nodarbošanās |
aktieris |
| Darbības gadi |
1938—1981 |

**Viljams Holdens** (angļu: *William Holden*; dzimis **Viljams Frenklins Bīdls jaunākais** (*William Franklin Beedle, Jr.*) 1918. gada 17. aprīlī, miris 1981. gada 12. novembrī) bija amerikāņu aktieris.

Par lomu 1953. gada kara filmā *Stalag 17* saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu kā labākais aktieris, par lomu 1973. gada TV filmā *The Blue Knight* — *Primetime Emmy* balvu. Vēl ir filmējies tādās filmās kā "Sanseta bulvāris", "Tilts pār Kvai upi", *The Wild Bunch*, *The Towering Inferno* un "Tīkls".

1999. gadā Amerikas Kinoinstitūts sarakstā AFI 100 gadi... 100 zvaigznes ierindoja Holdenu 25. vietā izcilāko vīriešu kārtas zvaigžņu sarakstā.

## Pazīstamākās filmas

* "Sanseta bulvāris" (*Sunset Boulevard*, 1950, režisors Billijs Vailders)
* "Dzimusi vakardien" (*Born Yesterday*, 1950, režisors Džordžs Kjūkors)
* *Stalag 17* (1953, režisors Billijs Vailders)
* *The Moon Is Blue* (1953, režisors Oto Prēmingers)
* "Sabrina" (*Sabrina*, 1954, režisors Billijs Vailders)
* "Lauku meitene" (*The Country Girl*, 1954, režisors Džordžs Sītons)
* *Executive Suite* (1954, režisors Roberts Vaizs)
* *Picnic* (1955, režisors Džošua Logans)
* *Love Is a Many-Splendored Thing* (1955, režisors Henrijs Kings)
* "Tilts pār Kvai upi" (*The Bridge on the River Kwai*, 1957, režisors Deivids Līns)
* *The Horse Soldiers* (1959, režisors Džons Fords)
* "Parīze tveicē" (*Paris When It Sizzles*, 1964, režisors Ričards Kvinns)
* "Mežonīgais bars" (*The Wild Bunch*, 1969, režisors Sems Pekinpā)
* *Breezy* (1973, režisors Klints Īstvuds)
* *The Towering Inferno* (1974, režisors Džons Gilermins)
* "Tīkls" (*Network*, 1976, režisors Sidnijs Lūmets)
* "Fedora" (*Fedora*, 1978, režisors Billijs Vailders)
* *S.O.B.* (1981, režisors Bleiks Edvardss)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Viljams Holdens.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
# Čaka Hāna

| Čaka Hāna *Chaka Khan* |
| --- |
|  |
| Galvenā informācija |
| Pseidonīms |
Čaka Hāna |
| Dzimusi |
Iveta Marija Stīvensa 1953. gada 23. maijā  Čikāga, Ilinoisa, ASV |
| Žanri |
R&B, soulmūzika, pops |
| Nodarbošanās |
dziedātāja, dziesmu tekstu autore |
| Instrumenti |
Vokāls |
| Darbības gadi |
1973—*pašreiz* |
| Izdevēji |
ABC (1972–1978) Warner Bros. (1978–1998) MCA (1979-1982) NPG Records (1998-2001) Burgundy (2005-pašreiz) |
| Darbība ar |
Rufus |
| Tīmekļa vietne |
www.chakakhan.com |

**Čaka Hāna** (angļu: *Chaka Khan*), īstajā vārdā **Iveta Marija Stīvensa** (angļu: *Yvette Marie Stevens*; dzimusi 1953. gada 23. martā Čikāgā) ir amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore.

## Biogrāfija

Čaka Hāna piedzima 1953. gada 23. martā Čikāgā, Ilinoisā, ASV. Kā dziedātāja viņa debitēja jau 1965. gadā, bez īpašiem panākumiem dziedot kopā ar dažādiem Čikāgas klubu mūziķiem, kā arī strādāja vietējā teātrī "Afro-Arts".

1972. gadā viņa pievienojās grupai "Ask Rufus", kas bija izveidojusies no grupas "American Breed" bijušajiem dalībniekiem, kur aizstāja vokālisti Poletu Makviljamsu. Ar jauno vokālisti grupa savu nosaukumu saīsināja līdz "Rufus" un aizsāka veiksmīgu karjeru.

Ar laiku Čaka Hāna visvairāk sāka izcelties no grupas "Rufus" sastāva un tādēļ 1978. gadā nolēma uzsākt solo karjeru (kopdarbam ar grupu "Rufus" viņa atgriezās 1979., 1981. un 1989. gados). Viņas singls "I’m Every Woman" iekaroja amerikāņu R&B topu virsotnes, bet sekojošie ieraksti "*What Cha 'Gonna Do For Me*" (1981) un "*Got To Be There*" tikai nostiprināja viņas pozīcija amerikāņu mūzikas tirgū. 1984. gada singls "*I Feel For You*" ieņēma otro vietu kopēja Amerikas hitu topā un bija līderpozīcijās arī britu topos. Tāda paša nosaukuma albums ieguva "platīna" statusu un ļāva Čakai Hānai iegūt *Grammy* kategorijā "Labākā R&B dziedātāja". Čaka Hāna turpināja savu solistes darbību, piedaloties citu mūziķu ierakstos: Stīvijs Vonders ("*Higher Love*"), Deivids Bovijs ("*Underground*"), Kvinsijs Džonss un Rejs Čārlzs ("*I’ll, Be Good To You*"). 1985. gadā viņa atgriezās britu *Тор 20* ar dziesmām "*This Is My Night*" un "*Eye To Eye*", bet pēc četriem gadiem dziesmas "*I’m Every Woman*" remikss iekļuva britu *Тор 10*.

## Diskogrāfija

* 1978 — "Chaka"
* 1980 — "Naughty"
* 1981 — "What Cha Gonna Do For Me"
* 1982 — "Chaka Khan"
* 1984 — "I Feel For You"
* 1986 — "Destiny"
* 1988 — "C.K."
* 1989 — "Life Is A Dance - The Remix Project"
* 1992 — "Woman I Am"
* 1995 — "Dare You To Love Me" (netika izdots)
* 1996 — "Epiphamy - The Best Of Chaka Khan. Volume 1."
* 1998 — "Come 2 My House"
* 2004 — "ClassiKhan"
* 2007 — "Funk This"

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
* Chaka Khan Foundation Arhivēts 2011. gada 20. septembrī, *Wayback Machine* vietnē.
# Masu kultūra

*Star Wars Celebration* Anahaimā, 2015. gada aprīlis
**Masu kultūra**, arī **tautas kultūra** vai **populārā kultūra**, ir kultūra, kas saistīta ar masveida produkciju un ir domāta plašam jeb masveida patēriņam. Masu kultūras aizsākumi meklējami 20. gadsimta sākumā, kad strauji attīstījās dažādi plašsaziņas līdzekļi. Pie masu kultūras pieder dažādi izklaides piedāvājumi (kinofilmas, mūzika, televīzija), radio, sports, prese (jaunumi par populāriem cilvēkiem vai dažādām vietām), mode, tehnoloģijas un citi. Daži kultūras teorētiķi mēģinājuši no kultūras definīcijas izņemt masu kultūras jēdzienu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Masu kultūra.

* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Varenā sirds

| Varenā sirds |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *A Mighty Heart* |
| Žanrs |
drāma |
| Režisors |
Maikls Vinterbotoms |
| Galvenajās lomās | * Andželīna Džolija
* Dans Fatermens
* Irfans Hāns
* Ārčija Pandžabi
* Vills Patons
* Alijs Hāns
 |
| Studija | * *Plan B Entertainment*
* *Revolution Films*
 |
| Izplatītājs | *Paramount Vantage* |
| Izdošana | * 2007. gada 22. jūnijs
 |
| Ilgums |
108 minūtes |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
16 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
18,9 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"Varenā sirds"** (angļu: *A Mighty Heart*) ir 2007. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Maikls Vinterbotoms. Filmā galvenās lomas atveido Andželīna Džolija, Dans Fatermens, Irfans Hāns, Ārčija Pandžabi, Vills Patons un Alijs Hāns. Filma balstīta uz žurnālistes Marianas Pērlas 2003. gada tāda paša nosaukuma memuāriem.

Filma stāsta par žurnālisti Marianu Pērlu (Džolija), kura Pakistānā cenšas atrast savu pazudušo vīru, *The Wall Street Journal* žurnālistu Denjelu Pērlu (Fatermens).

Filmas "Varenā sirds" pirmizrāde notika 2007. gada 22. jūnijā Kannu kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvu kritiķu novērtējumu, bet tomēr bija finansiāli neveiksmīga. Džoliju par lomu filmā nominēja vairākām balvām, tai skaitā Zelta globusa balvai kategorijā "Labākā aktrise drāmas filmā".

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Billijs Kristels

| Billijs Kristels  *Billy Crystal* |
| --- |
| Billijs Kristels 2018. gadā |
| Dzimis |
1948. gada 14. martā  Ņujorka, ASV |
| Tautība |
amerikānis |
| Darbības gadi |
1975–pašlaik |

**Billijs Kristels** (angļu: *William Edward "Billy" Crystal*; dzimis 1948. gada 14. martā) ir amerikāņu aktieris, rakstnieks, producents un kinorežisors.

Kļuvis pazīstams 1970. gados ar lomu TV seriālā *Soap* un kļuva par Holivudas filmu zvaigzni 1980. un 1990. gados, filmējoties tādās komerciāli veiksmīgās un kritiķu atzinīgi novērtētās filmās kā *Running Scared* (1986), *Throw Momma from the Train* (1987), "Princese līgava" (*The Princess Bride*, 1987), "Kad Harijs satika Salliju" (1989), *City Slickers* (1991), *Forget Paris* (1995), "Tēva diena" (*Fathers' Day*, 1997), "Psihoanalīze gangsteru gaumē" (1999) un turpinājumā "Mafijas blūzs" (*Analyze That*, 2002), kā arī *Parental Guidance* (2012). B. Kristels deviņas reizes ir vadījis Amerikas Kinoakadēmijas balvu pasniegšanas ceremoniju, pēdējoreiz to veicis 2012. gadā, no kuras vadītāja pienākumiem atteicās komiķis Edijs Mērfijs. Viņš ir saņēmis vairākas *Emmy* un *American Comedy* balvas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Billijs Kristels.

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
# Dragon Ball[labot | labot pirmkodu]

| *Dragon Ball* |
| --- |
|  |
| Veidotājs | Akira Torijama |
| Oriģināldarbs | *Dragon Ball* (1984–1995) |
| Īpašnieks | *Bird Studio/Shueisha* |
| Dažādi
 |
| Oficiālā mājaslapa | dragonball.news |

Dragon Ball (japāņu: ドラゴンボール, *Doragon Bōru* — ‘Pūķa lode’) ir mediju franšīze, kuru 1984. gadā aizsāka japāņu mangas mākslinieks Akira Torijama. Šajā franšīzē ietilpst mangas un anime sērijas, grāmatas, filmas, videospēles, rotaļlietas un citi produkti. *Dragon Ball* sākotnēji iedvesmoja 16. gadsimtā sarakstītais Vu Čenena romāns “Ceļojums uz Rietumiem”. *Dragon Ball* stāsta par Goku dzīvi no bērnības līdz pilngadībai, par viņa apmācību cīņas mākslā un pasaules ceļojumiem, meklējot septiņas lodes, kas pazīstamas kā *Dragon Balls*. Ceļojuma laikā Goku iegūst vairākus draugus un cīnās pret dažādiem ļaundariem, no kuriem daudzi paši vēlas iegūt *Dragon Balls*.

## Manga

No 1984. līdz 1995. gadam japāņu mangas žurnālā *Shūkan Shōnen Janpu* (*Weekly Shōnen Jump*) tika publicēta manga *Dragon Ball*. To publicēja 519 atsevišķās nodaļās 42 tankobonos (japāņu termins grāmatas apzīmēšanai). Šo grāmatu izdevējs bija japāņu uzņēmums *Shueisha*. *Dragon Ball* sižets balstās uz 16. gadsimtā sarakstīta Vu Čenena romāna “Ceļojums uz Rietumiem” motīviem. Sākotnēji mangai bija komisks sižets, bet pēc lielāks akcents bija cīņas darbībām. *Dragon Ball* stāsta par zēna Goku dzīvi no bērnības līdz pilngadībai, par viņa apmācību cīņas mākslā un pasaules ceļojumiem, meklējot septiņas lodes, kas pazīstamas kā *Dragon Balls*. Ceļojuma laikā Goku iegūst vairākus draugus un cīnās pret dažādiem ļaundariem, no kuriem daudzi paši vēlas iegūt *Dragon Balls*.

 *Dragon Ball* ir kļuvusi par vienu no visu laiku veiksmīgākajām mangām. Japānā ir pārdoti aptuveni 160 miljoni tankoboni, bet visā pasaulē to skaits sasniedz aptuveni 280 miljonus. Vēl vairāk pārdoto kopiju ir mangai *One Piece* un varbūt vēl tikai *Golgo 13*.

## Anime

Anime studija *Toei Animation* ir izveidojusi četrus anime televīzijas seriālus: *Dragon Ball* (1986–1989), *Dragon Ball Z* (1989–1996), *Dragon Ball GT* (1996–1997) un *Dragon Ball Super* (2015–2018). Kopš 2018. gada tiek izdots tīmekļa seriāls ar nosaukumu *Super Dragon Ball Heroes*.

No 1986. gada ir laistas klajā 20 kinofilmas, no kurām pirmās četras balstās uz seriāla *Dragon Ball* motīviem, nākamās 15 — uz *Dragon Ball Z* sižeta, bet pēdējā filma ir saistīta ar seriālu *Dragon Ball Super*. Japānas televīzijas kanālā *Fuji TV* ir bijuši arī vairāki televīzijas speciālizlaidumi un īsfilmiņas.

## Citi produkti

Vairāki uzņēmumi ir izstrādājuši dažādus produktus saistībā ar *Dragon Ball* tematiku, tai skaitā kāršu spēles, rotaļlietas, kā arī vairākas dziesmu kolekcijas un videospēles.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dragon Ball.
* «Dragon Ball (manga)» (angļu). Anime News Network:W.
* «Dragon Ball (TV)» (angļu). Anime News Network:W.
* «Dragon Ball (TV Series 1995–2003)» (angļu). IMDb.