Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ziemeļu placentāļi

| Ziemeļu placentāļi *Boreoeutheria* |
| --- |
|  |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Apakšklase | Dzemdētājzīdītāji (*Theria*) |
| Infraklase | Placentāļi (*Eutheria*) |
| Augstākā kārta | Ziemeļu placentāļi (*Boreoeutheria*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * Laurāzijas placentāļi (*Laurasiatheria*)
* Pirmprimātu placentāļi (*Euarchontoglires*)
 |
|  |
|  **Ziemeļu placentāļi Vikikrātuvē** |

**Ziemeļu placentāļi** (*Boreoeutheria*) ir zīdītāju klases (*Mammalia*) augstākā kārta, kas pieder placentāļu infraklasei (*Eutheria*). Ziemeļu placentāļu augstākā kārta apvieno 2 virskārtas — Laurāzijas placentāļus (*Laurasiatheria*) un pirmprimātu placentāļus (*Euarchontoglires*). Šī kārta tika izveidota, balstoties uz jaunākajiem DNS analīžu datiem. Šai placentāļu grupai ir arī kopēja anatomiska īpatnība — lielākajai daļai ziemeļu placentāļu sugu tēviņu, izņemot degunradžus (*Rhinocerotidae*) un vaļveidīgos (*Cetacea*), ir izcelti ārējie krūšu dziedzeri.

Savu nosaukumu ziemeļu placentāļu kārta ieguva tādēļ, ka pirmie fosilie atradumi tika atklāti ziemeļu puslodē. Abas virskārtas vēsturiski ir attīstījušās senajā ziemeļu superkontinentā — Laurāzijā. Pirmprimātu grupa no pārējiem Laurāzijas placentāļiem atdalījās pirms 85—95 miljoniem gadu, kad izveidojās Laurāzijas salu grupa, no kuras vēlāk izveidojās Eiropa. Šo hipotēzi atbalsta gan fosiliju atradumi, gan molekulārie pētījumi.

## Sistemātika

* **Ziemeļu placentāļu augstākā kārta** (*Boreoeutheria*)
	+ virskārta: Laurāzijas placentāļi (*Laurasiatheria*)
		- kārta: Ciršļveidīgie (*Soricomorpha*)
		- kārta: Ežveidīgie (*Erinaceomorpha*)
		- kārta: Sikspārņi (*Chiroptera*)
		- klada: Nagaiņi (*Ungulate*)
			* kārta: Nepārnadži (*Perissodactyla*)
			* kārta: Pārnadži (*Artiodactyla*)
		- klada: Plēsēji un zvīņneši (*Ferae*)
			* kārta: Plēsēji (*Carnivora*)
			* kārta: Zvīņneši (*Pholidota*)
	+ virskārta: Pirmprimātu placentāļi (*Euarchontoglires*)
		- lielkārta: Euarhonti (*Euarchonta*)
			* mirkārta: Primātveidīgie (*Primatomorpha*)
				+ kārta: Ādlidoņi (*Dermoptera*)
				+ kārta: Primāti (*Primates*)
			* kārta: Tupajas (*Scandentia*)
		- lielkārta: Grauzējveidīgie (*Glires*)
			* kārta: Grauzēji (*Rodentia*)
			* kārta: Zaķveidīgie (*Lagomorpha*)

## Atsauces
# Grauzējveidīgie[labot | labot pirmkodu]

| Grauzējveidīgie *Glires (Linnaeus, 1758)* |
| --- |
| Amerikas svilpējzaķis (*Ochotona princeps*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Apakšklase | Dzemdētājzīdītāji (*Theria*) |
| Infraklase | Placentāļi (*Eutheria*) |
| Augstākā kārta | Ziemeļu placentāļi (*Boreoeutheria*) |
| Virskārta | Pirmprimātu placentāļi (*Euarchontoglires*) |
| Lielkārta | Grauzējveidīgie (*Glires*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * Grauzēji (*Rodentia*)
* Zaķveidīgie (*Lagomorpha*)
 |
|  |
|  **Grauzējveidīgie Vikikrātuvē** |

**Grauzējveidīgie** (*Glires*) ir zīdītāju klases (*Mammalia*) lielkārta, kas apvieno 2 kārtas un kas kopīgi ar euarhontiem (*Euarchonta*) veido pirmprimātu placentāļu virskārtu (*Euarchontoglires*). Grauzējveidīgo dzīvnieku kopēja pazīme ir līdzīga priekšzobu uzbūve — priekšzobi nepārtraukti un aktīvi aug visu mūžu.

Ilgstoši starp zinātniekiem risinājušās diskusijas par to, vai grauzējveidīgo grupa ir vai nav monotfilētiska. Tomēr pēdējo gadu morfoloģiskie pētījumi un fosiliju atradumi liecina, ka grauzējiem un zaķveidīgajiem ir bijis kopīgs priekštecis. Grauzēji un zaķveidīgie viens no otra atdalījās pires apmēram 70 miljoniem gadu.

## Sistemātika

* **Grauzējveidīgo lielkārta** (*Glires*)
	+ kārta Grauzēji (*Rodentia*)
	+ kārta Zaķveidīgie (*Lagomorpha*)
	+ †kārta *Anagaloidea*
	+ †kārta *Arctostylopida*

## Atsauces
# Laurāzijas placentāļi[labot | labot pirmkodu]

| Laurāzijas placentāļi *Laurasiatheria (Waddell, 1999)* |
| --- |
|  |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Apakšklase | Dzemdētājzīdītāji (*Theria*) |
| Infraklase | Placentāļi (*Eutheria*) |
| Augstākā kārta | Ziemeļu placentāļi (*Boreoeutheria*) |
| Virskārta | Laurāzijas placentāļi (*Laurasiatheria*) |
|  |
|  **Laurāzijas placentāļi Vikikrātuvē** |

**Laurāzijas placentāļi** (*Laurasiatheria*) ir zīdītāju klases (*Mammalia*) virskārta, kas pieder placentāļu infraklasei (*Eutheria*). Tā apvieno 7 kārtas. Pastāv viedoklis, ka visi Laurāzijas placentāļi ir attīstījušies no dzīvniekiem, kas dzīvoja ziemeļu superkontinentā - Laurāzijā pēc tam, kad superkontinents jau bija atdalījies no Gondvanas Pangejas sadalīšanās rezultātā. Tie ir ciršļi, eži, zvīņneši, sikspārņi, vaļi, plēsēji, nepārnadži un pārnadži.

## Īpatnības

Laurāzijas placentāļiem ir līdzīgas gēnu sekvences, bet tiem līdz šim nav atrastas kopīgas un no citiem dzīvniekiem atšķirīgas anatomiskās īpašības. Sugu piederību šai grupai var noteikt, tikai veicot DNS analīzes. Laurāzijas placentāļu virskārta līdz ar pirmprimātu placentāļiem (*Euarchontoglires*) tiek apvienoti kopējā augstākajā kārtā - ziemeļu placentāļos (*Boreoeutheria*)

## Sistemātikas diskusijas

Zinātnieki joprojām diskutē par dažu zīdītāju kārtu vietu sistemātikā Laurāzijas placentāļu virskārtā. Tās ir sikspārņu kārta (*Chiroptera*) un nepārnadžu kārta (*Perissodactyla*). Balstoties uz morfoloģiskajiem pētījumiem, sikspārņi ilgstoši tika sistematizēti vienā grupā ar ādlidoņiem un tupajām. Bet, veicot ģenētiskos pētījumus, atklājās, ka sikspārņi ir radniecīgi Laurāzijas placentāļiem. Jaunie atklājumi devuši pamatu jaunām diskusijām par sikspārņu kārtu, vai tā būtu piederoša kukaiņēdājiem, vai piederoša plēsēju un zvīņešu kopīgajai grupai *Ferae*, vai jaunā grupā *Pegasoferae* kopīgi ar nepārnadžiem un *Ferae* grupu. 2011. gada jaunākie gēnu pētījumi tomēr noliedz *Pegasoferae* grupas pamatotību, lai gan šie pētījumi joprojām nav atrisinājuši zinātniski precīzu nepārnadžu vietu sistemātikā. Zinātnieki ierosina nepārnadžus sistematizēt kopīgi ar *Ferae* grupu vienotā ciltī *Zooamata*, bet pārējos placentāļus *Euungulata* ciltī.

## Sistemātika

* **Laurāzijas placentāļu virskārta** (*Laurasiatheria*)
	+ kārta Ciršļveidīgie (*Soricomorpha*)
	+ kārta Ežveidīgie (*Erinaceomorpha*)
	+ kārta Sikspārņi (*Chiroptera*)
	+ klada Nagaiņi (*Ungulate*)
		- kārta Nepārnadži (*Perissodactyla*)
		- kārta Pārnadži (*Artiodactyla*)
	+ klada Plēsēji un zvīņneši (*Ferae*)
		- kārta Plēsēji (*Carnivora*)
		- kārta Zvīņneši (*Pholidota*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Laurāzijas placentāļi.

* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
* Placental mammal diversification and the Cretaceous–Tertiary boundary
* Evolution of the mammalian placenta revealed by phylogenetic analysis Arhivēts 2013. gada 26. augustā, *Wayback Machine* vietnē.
* Early History of Mammals Is Elucidated with the ENCODE Multiple Species Sequencing Data
# Euarhonti

| Euarhonti *Euarchonta (Waddell, 1999)* |
| --- |
|  |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Apakšklase | Dzemdētājzīdītāji (*Theria*) |
| Infraklase | Placentāļi (*Eutheria*) |
| Augstākā kārta | Ziemeļu placentāļi (*Boreoeutheria*) |
| Virskārta | Pirmprimātu placentāļi (*Euarchontoglires*) |
| Lielkārta | Euarhonti (*Euarchonta*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * Ādlidoņi (*Dermoptera*)
* Primāti (*Primates*)
* Tupajas (*Scandentia*)
 |
|  |
|  **Euarhonti Vikikrātuvē** |

**Euarhonti** (*Euarchonta*) ir zīdītāju klases (*Mammalia*) lielkārta, kas apvieno 4 kārtas un kas kopīgi ar grauzējveidīgajiem (*Glires*) veido pirmprimātu placentāļu virskārtu (*Euarchontoglires*).

## Evolūcija

Zinātniskais nosaukums *Euarchonta* latviski nozīmē "īstie priekšteči", un pirmo reizi šis vārds tika izmantots zinātniskajā literātūrā 1999. gadā. Molekulārie pētījumi liecina, ka euarhonti radušies pirms apmēram 88 miljoniem gadu, krīta perioda laikā, bet sadalījušies vairākās grupās pirms apmēram 86,2 miljoniem gadu. Iesākumā izveidojās 3 grupas: izmirusī *Plesiadapiformes* grupa, tupajas un primātveidīgie (*Primatomorpha*), kas pirms 79,6 miljoniem gadu sadalījās primātos un ādlidoņos. Tomēr vecākās zināmās fosilijas ir apmēram 65 miljonus gadu vecas un saglabājušās no paleocēna.

## Sistemātika

* **Euarhontu lielkārta** (*Euarchonta*)
	+ mirkārta: Primātveidīgie (*Primatomorpha*)
		- kārta: Ādlidoņi (*Dermoptera*)
		- kārta: Primāti (*Primates*)
	+ kārta: Tupajas (*Scandentia*)
	+ †kārta: *Plesiadapiformes*

## Atsauces
# Sicistas[labot | labot pirmkodu]

| Sicistas *Sicista* (*Gray, 1827*) |
| --- |
| Stepes sicista (*Sicista subtilis*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Kārta | Grauzēji (*Rodentia*) |
| Apakškārta | Peļveidīgie (*Myomorpha*) |
| Virsdzimta | Lēcējpeļu virsdzimta (*Dipodoidea*) |
| Dzimta | Lēcējpeļu dzimta (*Dipodidae*) |
| Apakšdzimta | Sicistu apakšdzimta (*Sicistinae*) |
| Ģints | Sicistas (*Sicista*) |
|  |
|  **Sicistas Vikikrātuvē** |

**Sicistas, sicistu ģints** (*Sicista*) ir viena no lēcējpeļu dzimtas (*Dipodidae*) ģintīm, kas ir vienīgā ģints **sicistu apakšdzimtā** (*Sicistinae*). Tā apvieno 13 mūsdienās dzīvojošas sugas. Izplatītas Ziemeļeiropā, Austrumeiropā un Āzijā, lielākā sugu dažādība sastopama Centrālāzijā. Mājo mežos, biezos krūmājos, pļavās un stepēs.

## Latvijā

Meža sicista (*Sicista betulina*) Latvijā ir reti sastopama grauzēju suga
Latvijā sastopama viena sicistu ģints suga — meža sicista (*Sicista betulina*). Latvijā nav objektīvu ziņu par populācijas stāvokli, informācijai par sastopamību ir gadījuma raksturs. Tiek uzskatīta par samērā retu, sporādiski sastopamu sugu.

## Kopīgās īpašības

Sicistas ir maza auguma lēcējpeles, kas ārēji atgādina peles, bet ar daudz garākām pakaļkājām un ar ļoti garu asti, kuras galā ir kupla matu otiņa. Sicistu ķermeņa garums (bez astes) ir 50—100 mm, astes garums 65—110 mm, pakaļkāju garums 14—18 mm, svars 6—14 g. Apatojuma krāsa var būt no gaiši brūnas līdz tumši brūnai vai dzeltenbrūnai. Mugura tumšāka nekā pavēdere. Dažām sugām uz muguras tumša svītra (peļu teka), kas sākas jau uz pakauša.

## Uzvedība

Sicistas ir visēdājas un barojas ar sēklām, sulīgiem augiem un kukaiņiem. Tās ir aktīvas nakts laikā, pa dienu uzturoties pašraktās alās. Ziemas periodu pavada ziemas miegā. Pa zemi pārvietojas ar lēcieniem, veikli rāpjas arī kokos un krūmos, lietojot asti kā papildu atbalstu.

## Sistemātika

**Sicistu apakšdzimta** (*Sicistinae*)

* **Sicistu ģints** (*Sicista*)
	+ Altaja sicista (*Sicista napaea*)
	+ Armēnijas sicista (*Sicista armenica*)
	+ Garastes sicista (*Sicista caudata*)
	+ Kaukāza sicista (*Sicista caucasica*)
	+ Kazbegi sicista (*Sicista kazbegica*)
	+ Kluhoras sicista (*Sicista kluchorica*)
	+ Ķīnas sicista (*Sicista concolor*)
	+ Meža sicista (*Sicista betulina*)
	+ Pelēkā sicista (*Sicista pseudonapaea*)
	+ Severcova sicista (*Sicista severtzovi*)
	+ Stepes sicista (*Sicista subtilis*)
	+ Stranda sicista (*Sicista strandi*)
	+ Tjanšana sicista (*Sicista tianshanica*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sicistas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
* iNaturalist: Birch Mice Genus Sicista[novecojusi saite]
# Konverģentā evolūcija

Konverģentā evolūcija, kuras rezultātā dažādi somaiņi (*Marsupialia*) un placentāļi (*Placentalia*) ir ieguvuši savstarpēji līdzīgas iezīmes
**Konverģentā evolūcija** ir līdzīgu pazīmju neatkarīga attīstība dažādiem organismiem līdzīgu ekoloģisko apstākļu un līdzīgas izlases rezultātā. Konverģentās evolūcijas rezultātā rodas analogi orgāni, t.i., orgāni, kuriem ir līdzīga forma vai funkcijas, bet to nebija organismu pēdējā kopīgajā priekštecī. Kladistikā šo parādību dēvē par homoplāziju.

Piemēri konverģentai evolūcijai, kuru var novērot dzīvniekos, ir putna un tauriņa spārni vai zivs un upesvēža žaunas. Augos ir novērojami daudzi konverģentās evolūcijas gadījumi, tostarp atkārtota C4 tipa fotosintēzes attīstība, mīkstu augļu attīstība, lai nodrošinātu sēklu izplatīšanos ar dzīvnieku palīdzību (zoohoriju), un kukaiņēdāju iezīmes.

Pretējais konverģentai evolūcijai ir diverģentā evolūcija, kad radniecīgām sugām attīstās dažādas pazīmes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Konverģentā evolūcija.

* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Lorda Hava sala

| Lorda Hava sala |
| --- |
| *Lord Howe Island* |
| Skats uz Govera kalnu |
| Lorda Hava sala |
| Ģeogrāfija |
|  |
| Izvietojums |
Tasmana jūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Salu skaits |
28 |
| Platība |
15.55 km² |
| Augstākais kalns |
Govera kalns 875 m |
| Administrācija |
| Valsts |  Austrālija |
| Štats |  Jaundienvidvelsa |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
445 (2021) |
| Blīvums |
30,6/km² |
|  |
|
UNESCO Pasaules mantojuma objekts |
| *Oficiālais nosaukums: Lorda Hava salu grupa* |
| Tips |
daba |
| Kritērijs |
vii, x |
| Iekļauts |
1982. gads (6. sesija) |
| Aizsardzības nr. |
186 |
| Valsts |  Austrālija |
| Platība |
146 300 ha |
|  |
|  **Lorda Hava sala Vikikrātuvē** |

**Lorda Hava sala** (angļu: *Lord Howe Island*) ir Austrālijai piederoša sala Tasmana jūrā 600 km no kontinenta austrumu krasta. Kopā ar netālo Bolspiramidu veido Jaundienvidvelsas štata neinkorporētu vietējo pašvaldību. Pateicoties neatkārtojamajai bioloģiskajai daudzveidībai un unikalitātei 1982. gadā ierakstīta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Īpatnēja ar savu īpašo laika zonu, kas normāli ir UTC+10:30, bet ziemā laiks tiek nobīdīts par pusstundu līdz UTC+11.

## Vēsture

Salu 1788. g. 17. februārī atklāja kuģis *HMS Supply*, kas ar ieslodzīto partiju devās uz Norfolkas salu, lai tur nodibinātu katorgas nometinājumu. Atpakaļceļā tā paša gada 13. martā sala tika izpētīta. Sala bija neapdzīvota, un pēc visa spriežot bija nezināma arī polinēziešiem. Kuģa kapteiņa Henrija Ledžbērda Bolla vārdā nosaukts kalns salā un netālā Bollspiramidas sala. Pati atklātā sala tika nosaukta admiralitātes pirmā lorda Ričarda Hava vārdā.

Salā pastāvīgi iedzīvotāji ieradās tikai 1834. g. Līdz 1974. g. salā nebija lidostas un tā bija sasniedzama tikai ar kuģi vai hidroplānu. Pēc lidostas atvēršanas salā intensīvi sāka attīstīties tūrisms, bet vienlaikus salā nedrīkst atrasties vairāk kā 400 tūristu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lorda Hava sala.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Lorda Hava salas tūrisma asociācijas vietne (angliski)
* Pasaules mantojuma objekts (angliski)
* Rodent eradication on Lord Howe Island (Foundation for National Parks & Wildlife) (angliski)
* *Jane's* Lorda Hava salas lappuse Arhivēts 2011. gada 14. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
* Salas kartes (angliski)
* Kartes (angliski)
# Antikoagulants[labot | labot pirmkodu]

**Antikoagulanti**, ko parasti sauc par **asins šķidrinātājiem**, ir ķīmiskas vielas, kas novērš vai samazina asins koagulāciju, pagarinot recēšanas laiku. Daži no tām dabiski sastopami dzīvniekos, kas ēd asinis, piemēram, dēles un odi, kur tie palīdz uzturēt koduma vietu pietiekami ilgi nesarecējušu, lai dzīvnieks varētu iegūt asinis. Kā medikamentu klase, antikoagulantus lieto trombozes traucējumu terapijā. Perorālos antikoagulantus (OAK) daudzi cilvēki lieto tablešu vai tablešu veidā, un slimnīcās tiek izmantotas dažādas intravenozas antikoagulantu zāļu formas. Dažus antikoagulantus izmanto medicīnas iekārtās, piemēram, paraugu mēģenēs, asins pārliešanas maisos, sirds-plaušu uzturēšanas iekārtās un dialīzes iekārtās. Viens no pirmajiem antikoagulantiem, varfarīns, sākotnēji tika apstiprināts kā rodenticīds.

Antikoagulanti ir cieši saistīti ar prettrombocītu līdzekļiem un trombolītiskiem līdzekļiem, manipulējot ar dažādiem asins koagulācijas ceļiem. Precīzāk, prettrombocītu zāles ierobežo trombocītu agregāciju (saķeršanos), turpretim antikoagulanti kavē specifiskus koagulācijas kaskādes ceļus, kas notiek pēc sākotnējās trombocītu agregācijas, bet pirms fibrīna un stabilu agregētu trombocītu produktu veidošanās.

Biežākie antikoagulanti ir varfarīns un heparīns.

## Skatīt arī

* CHA2DS2–VASc skala
* Hiperkoagulācija grūtniecības laikā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Antikoagulants.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Inku impērija[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| Tawantinsuyu* Inku impērija** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **1438 – 1533** |  → |

 |
| Location of Inku impērijaInku impērija tās vislielākajā apjomā |
| **Pārvaldes centrs** | Kusko (1438-1533) |
| **Valoda(s)** | Kečvu valoda |
| **Reliģija** | Inku reliģija |
| **Valdība** | Monarhija |
| **Sapa Inks** |
|  - 1438-1471 | Pačakuti |
|  - 1471-1493 | Tupaks Inca Jupankvui |
|  - 1493-1525 | Hujana Kapaks |
|  - 1525-1532 | Huaskars |
|  - 1532-1533 | Atavalpa |
| **Vēsture** |  |
|  - Pačakuti izveido Inku impēriju | 1438 |
|  - Pilsoņu karš starp Huaskaru un Atahualpu | 1529-1532 |
|  - Spāņu konkistadori Fransisko Pisarro vadībā iekaro Inku impēriju |  |
|  - Likvidēta | 1533 |
| **Platība** |
|  - ~1527 | 2 000 000 km² |
| **Iedzīvotāju skaits** |
|  - ~1438. gadā | 12,000,000  |
|  - ~1527. gadā | 20,000,000  |
| **Mūsdienās** | Oficiālā mantiniece: Peru |

 |

**Inku impērija** (kečvu: *Tawantinsuyu*) bija lielākā impērija Pirmskolumba Amerikā. Kusko bija impērijas administratīvais, politiskais un militārais centrs. Inku civilizācija radās Peru augstienēs 13. gadsimta sākumā. No 1438. līdz 1533. gadam, inkiem izmantojot dažādas metodes, no iekarošanas līdz miermīlīgai asimilācijai, tie iekļāva savā teritorijā lielu daļu Dienvidamerikas rietumu teritorijas un to apdzīvojošās ciltis.

Impērijas oficiālā valoda bija kečvu valoda, lai gan tika arī lietoti simtiem tās dialekti.
Inki savu impēriju sauca par *Tawantinsuyu*, ko var tulkot kā ‘četru apvienoto provinču četri reģioni’.

## Atsauces

## Ārējās saites

* "Guaman Poma - El Primer Nueva Corónica Y Buen Gobierno" — Augstas kvalitātes Corónica oriģinālā manuskripta digitālā versija.
* Peru iekarošana, Preskots, 1847. gads Arhivēts 2006. gada 8. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
* Inku zeme Hirama Binghama darbs (izdots 1912—1922 CE).
* Inku artifakti, Peru un Maču Pikču Arhivēts 2007. gada 29. janvārī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
# Navahi[labot | labot pirmkodu]

Navahi|  |
| Visi iedzīvotāji |
|
aptuveni 400 tūkstoši |
| Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem |
|
Arizonā, Ņūmeksikā, Oklahomā (visi ir Amerikas Savienoto Valstu štati) |
| Valodas |
|
navahu valoda, runā arī angļu valodā |
| Radnieciskas etniskas grupas |
|
apači |
|  |

**Navahi** ((nv): *Diné* vai *Naabeehó*) ir Amerikas pamatiedzīvotāji, kas galvenokārt dzīvo ASV dienvidrietumos (Arizonā, Ņūmeksikā un Jūtā). Šīs etniskās grupas pārstāvji galvenokārt runā navahu valodā un angļu valodā. Aptuvenais navahu skaits tiek lēsts ap 400 tūkstošiem. Tā ir lielākā federāli atzītā ASV pamatiedzīvotāju grupa Amerikas Savienotajās Valstīs. Navahu nācija ir lielākais indiāņu rezervāts pēc platības Amerikas Savienotajās Valstīs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Navahi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
# Kusko

| Kusko  |
| --- |
| pilsēta |
| *Cusco* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |

 |
| Kusko |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Peru** |
| Reģions |
Kusko |
| Province |
Kusko |
| Platība |
|  • Kopējā |
385,0 km2 |
| Augstums |
3 399 m |
| Iedzīvotāji
(2017) |
|  • kopā |
428 450 |
|  • blīvums |
932,3/km² |
| Laika josla |
PET (UTC-5) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
PET (UTC-5) |
| Tālruņu kods |
84 |
|  **Kusko Vikikrātuvē** |

**Kusko** (spāņu: *Cusco*, *Cuzco*; kečvu: *Qosqo*, *Qusqu*) ir pilsēta Peru, Kusko reģiona un Kusko provinces pārvaldes centrs. Pilsēta bija Inku impērijas pārvaldes, politiskais un militārais centrs. 1983. gadā Kusko tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Tas ir populārs tūrisma galamērķis, ik gadu Kusko apmeklē aptuveni divi miljoni tūristu. Peru konstitūcijā Kusko ir noteikta kā valsts vēsturiskais pārvaldes centrs. 2007. gadā pilsētā dzīvoja aptuveni 359 tūkstoši cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kusko.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
# Onkoloģija[labot | labot pirmkodu]

**Onkoloģija** (grieķu: *ὄγκος*, *onkos* — ‘pampums, audzējs’, *λόγος*, *logos* — ‘jēdziens, mācība’) ir medicīnas nozare, kas pēta audzējus, kā arī to cēloņus, attīstību, ārstēšanas un profilakses iespējas. Onkoloģijas speciālisti tiek saukti par **onkologiem**.

Tiek izšķirta eksperimentālā un klīniskā onkoloģija. Onkoloģijai ir arī vairākas apakšnozares, tai skaitā onkovirusoloģija, kas pēta, kāda nozīme audzēju izcelsmē un ārstēšanā ir vīrusiem. Par patstāvīgu nozari izveidojusies 19. gadsimta beigās—20. gadsimta sākumā. Latvijā onkoloģijas pamatlicējs ir Pauls Stradiņš — 1935. gadā Rīgas pilsētas 2. slimnīcā nodibinājis pirmo onkoloģijas nodaļu.

## Atsauces
# Imunoloģija

**Imunoloģija** ir zinātne, kas pēta cilvēka un dzīvnieka organisma neuzņēmības pret infekcijas ierosinātājiem, svešiem audiem un vielām nodrošinošās aizsargreakcijas.

Imunoloģija tiek iedalīta teorētiskajā un lietišķajā jeb klīniskajā imunoloģijā. Starp galvenajām zinātnes nozarēm ir alergoloģija, imūnķīmija un imūnmorfoloģija. Viena no pirmajām imunoloģijā gūtajām atziņām ir tā, ka cilvēki atkārtoti nesaslimst ar lipīgajām slimībām, kuras ir pārslimojuši.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Imunoloģija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)