# Lidvāveres

| Lidvāveres *Pteromyini* (*Brandt, 1855*) |
| --- |
| Ziemeļlidvāvere (*Glaucomys sabrinus*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Hordaiņi (*Chordata*) |
| Klase | Zīdītāji (*Mammalia*) |
| Kārta | Grauzēji (*Rodentia*) |
| Dzimta | Vāveres (*Sciuridae*) |
| Apakšdzimta | Parastās koku vāveres (*Sciurinae*) |
| Cilts | Lidvāveres (*Pteromyini*) |
|  |
|  **Lidvāveres Vikikrātuvē** |

**Lidvāveres** (*Pteromyini*) ir viena no vāveru dzimtas (*Sciuridae*) ciltīm, kas apvieno 43 sugas, kuras iedalās 15 ģintīs un divās apakšciltīs: *Glaucomyina* un *Pteromyina*. Lielākā no visām lidvāverēm ir vilnainā lidvāvere (*Eupetaurus cinereus*), mazākās ir pigmejlidvāveres (*Petaurillus*). Savvaļā lidvāveres dzīvo 6 gadus, tomēr nebrīvē tās var nodzīvot 10—15 gadus. Šī atšķirība veidojas tādēļ, ka savvaļā lidvāveres tiek aktīvi medītas. Lidvāveres medī čūskas, jenoti, pūces, zebiekstes, koijoti, dažādi plēsīgi putni un mājas kaķi.

## Izplatība

Lidvāvere planējumā, attēlā ziemeļlidvāvere (*Glaucomys sabrinus*)
Gandrīz visas lidvāveru cilts sugas sastopamas Āzijā, tikai trīs sugas mājo Ziemeļamerikā un Centrālamerikā. Eiropā un arī Latvijā sastopama viena suga — lidvāvere (*Pteromys volans*), kas izplatīta arī Āzijas mērenās joslas ziemeļos.
Tā iekļauta Latvijas Sarkanajā grāmatā, 1. kategorijā.

## Izskats

Lidvāvere ir krietni mazāka par parasto vāveri. Tās ķermeņa garums parasti ir 13—20 cm, svars 95—170 g. Ķermeņa sānos starp priekškājām un pakaļkājām raksturīga ādas kroka. Ausis īsas, acis lielas un tumšas, kas raksturīgi nakts dzīvniekiem. Ķermenis un aste saplacināti. Apmatojumā dominē pelēkie toņi. Pakaļkājas mazliet īsākas par priekškājām, pēdas salīdzinoši garas — līdz 5 cm.

## Lidvāveres lidojums

Nosaukums "lidvāvere" var maldināt un likt domāt, ka šīs vāveres varētu lidot. Tomēr vāveres nelido, tās tikai planē. To ļauj darīt ādas kroka, kas savieno pakaļkājas ar priekškājām. Planējot no viena koka uz otru, tā spēj veikt arī dažādus akrobātiskus trikus: pagriezties, planēt pa apli vai spirāli un nolaisties tajā pašā vietā, no kuras startējusi. Lidvāvere spēj planēt pat 50 metru tālu. Kad lidvāvere neplanē, ādas kroka ir savilkta un tādējādi netraucē kāpelēt pa kokiem. Planēt palīdz arī aste, kas ļauj bremzēt vai izlīdzināt lidojumu.

## Sistemātika

Zēns ar lidvāveri, 1765. gada Dž. S. Koplija (angļu: *John Singleton Copley*) glezna
* **Lidvāveru cilts** (*Pteromyini*)
	+ apakšcilts: *Glaucomyina*
		- ģints: Amerikas lidvāveres (*Glaucomys*)
		- ģints: Āzijas lidvāveres (*Hylopetes*)
		- ģints: Dienvidaustrumāzijas lidvāveres (*Petinomys*)
		- ģints: Indonēzijas lidvāveres (*Iomys*)
		- ģints: Kašmiras lidvāveres (*Eoglaucomys*)
		- ģints: Pigmejlidvāveres (*Petaurillus*)
	+ apakšcilts: *Pteromyina*
		- ģints: Dienvidķīnas lidvāveres (*Trogopterus*)
		- ģints: Dūmakainās lidvāveres (*Pteromyscus*)
		- ģints: Eirāzijas lidvāveres (*Pteromys*)
		- ģints: Indijas lidvāveres (*Biswamoyopterus*)
		- ģints: Melnās lidvāveres (*Aeromys*)
		- ģints: Milzu lidvāveres (*Petaurista*)
		- ģints: Spalvaino pēdu lidvāveres (*Belomys*)
		- ģints: Vilnainās lidvāveres (*Eupetaurus*)
		- ģints: Ziemeļķīnas lidvāveres (*Aeretes*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Klasifikācija
* Dažādu lidvāveru foto
* RīgasZoo: Lidvāvere
* Iespējams, Latvijā izzudusi pēdējā lidvāvere
* Latvijas Dabas muzeja “Gada dzīvnieks 2006” – lidvāvere!